# Az Európai Unió L 208/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 208 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. augusztus 5. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 208

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. augusztus 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1347 rendelete (2015. július 31.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a 22–31. alkörzet uniós vizein folytatott lazachalászat tilalmáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1348 rendelete (2015. augusztus 3.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló 773/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1349 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 3.) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1350 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 3.) az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 461/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról | 10 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1351 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 30 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1352 határozata (2015. július 30.) az ágazati mezőgazdasági jogszabályokból eredő egyes kiadásoknak az Egyesült Királyság részéről euroban történő kifizetéséről
  (az értesítés a C(2015) 5124. számú dokumentummal történt) | 33 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1353 végrehajtási határozata (2015. augusztus 3.) a 2007/777/EK határozat II. mellékletének a húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatalára engedélyezett harmadik országok vagy részeik jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzésnek az erősen patogén vírustörzsek okozta madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 5290. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 44/2015 határozata (2015. július 15.) megfelelőségértékelő szervezeteknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2015/1354] | 39 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1347 rendelete (2015. július 31.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a 22–31. alkörzet uniós vizein folytatott lazachalászat tilalmáról

1

*

A Bizottság (EU) 2015/1348 rendelete (2015. augusztus 3.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló 773/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2015/1349 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 3.) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2015/1350 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 3.) az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 461/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

10

A Bizottság (EU) 2015/1351 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

30

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/1352 határozata (2015. július 30.) az ágazati mezőgazdasági jogszabályokból eredő egyes kiadásoknak az Egyesült Királyság részéről euroban történő kifizetéséről
  (az értesítés a C(2015) 5124. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 5124. számú dokumentummal történt)

33

*

A Bizottság (EU) 2015/1353 végrehajtási határozata (2015. augusztus 3.) a 2007/777/EK határozat II. mellékletének a húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatalára engedélyezett harmadik országok vagy részeik jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzésnek az erősen patogén vírustörzsek okozta madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 5290. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 5290. számú dokumentummal történt)

1

36

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 44/2015 határozata (2015. július 15.) megfelelőségértékelő szervezeteknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2015/1354]

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1347 RENDELETE

(2015. július 31.)

a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a 22–31. alkörzet uniós vizein folytatott lazachalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1221/2014/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1221/2014/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 31-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2014. november 10-i 1221/2014/EU rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, valamint a 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 16. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 20/TQ1221 |
| --- | --- |
| Tagállam | Svédország |
| Állomány | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| Faj | Lazac (Salmo salar) |
| Övezet | A 22–31. alkörzet uniós vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.7.16. |

Szám

20/TQ1221

Tagállam

Svédország

Állomány

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Faj

Lazac (Salmo salar)

Övezet

A 22–31. alkörzet uniós vizei

A tilalom bevezetésének napja

2015.7.16.

---

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1348 RENDELETE

(2015. augusztus 3.)

a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló 773/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,

tekintettel a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott 2015. június 19-i konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 773/2004/EK rendelet (2) szabályokat állapít meg egyebek mellett a Bizottság által folytatott vizsgálatokkal és a Bizottsági aktába való betekintéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

A 773/2004/EK rendelet (2) szabályokat állapít meg egyebek mellett a Bizottság által folytatott vizsgálatokkal és a Bizottsági aktába való betekintéssel kapcsolatban.

| (2) | A kartell két vagy több versenytárs közötti olyan megállapodás vagy összehangolt magatartás, amelynek célja a versenytársak piaci versenyben követett magatartásának összehangolása vagy a verseny releváns tényezőinek befolyásolása többek között olyan magatartás útján, mint a vételi vagy eladási árak vagy egyéb kereskedelmi feltételek rögzítése vagy összehangolása, a termelési vagy értékesítési kvóták felosztása, a piac és a vevők felosztása, ideértve az ajánlattételben való összejátszást, az import- vagy exportkorlátozásokat vagy más versenytársak elleni versenyellenes tevékenységeket. Az ilyen magatartások a Szerződés 101. cikkének legsúlyosabb megsértései közé tartoznak. |
| --- | --- |

(2)

A kartell két vagy több versenytárs közötti olyan megállapodás vagy összehangolt magatartás, amelynek célja a versenytársak piaci versenyben követett magatartásának összehangolása vagy a verseny releváns tényezőinek befolyásolása többek között olyan magatartás útján, mint a vételi vagy eladási árak vagy egyéb kereskedelmi feltételek rögzítése vagy összehangolása, a termelési vagy értékesítési kvóták felosztása, a piac és a vevők felosztása, ideértve az ajánlattételben való összejátszást, az import- vagy exportkorlátozásokat vagy más versenytársak elleni versenyellenes tevékenységeket. Az ilyen magatartások a Szerződés 101. cikkének legsúlyosabb megsértései közé tartoznak.

| (3) | Jellegüknél fogva a titkos kartelleket gyakran nehéz felderíteni és kivizsgálni a bennük részt vevő vállalatok vagy egyének együttműködése nélkül. Ezért a Bizottság álláspontja szerint az Uniónak érdekében áll azon vállalatok megjutalmazása, amelyek részesei ugyan az ilyen típusú illegális tevékenységeknek, de készek elismerni azokban való részvételüket, véget vetni annak, és együttműködni a Bizottság vizsgálatai során, függetlenül a kartellben részt vevő többi vállalkozástól. A fogyasztóknak erősebb érdekük fűződik a titkos kartellek felderítéséhez és megbüntetéséhez, mint azon vállalkozások jogellenes magatartásukkal arányos megbírságolásához, amelyek lehetővé teszik a Bizottságnak az ilyen gyakorlatok felderítését és megtiltását. Ennek okán a Bizottság 1996 óta engedékenységi programot működtet. A program keretében a Bizottság meghatározza azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően megjutalmazhatja a Bizottság vizsgálatában együttműködő vállalkozásokat. Az engedékenységi program számos titkos kartell felderítésében és megbüntetésében eredményes eszköznek bizonyult. A jogsértések felderítésének elősegítésében és a közjogi érvényesítés hatékonyságának fokozásában játszott szerepe révén az engedékenységi program egyúttal visszatartó erőt képvisel a kartellekkel szemben, és – végeredményben – a sértett felek számára kiindulópontként szolgál a jogsértésekből eredő károk megtérítésére irányuló keresetekhez. |
| --- | --- |

(3)

Jellegüknél fogva a titkos kartelleket gyakran nehéz felderíteni és kivizsgálni a bennük részt vevő vállalatok vagy egyének együttműködése nélkül. Ezért a Bizottság álláspontja szerint az Uniónak érdekében áll azon vállalatok megjutalmazása, amelyek részesei ugyan az ilyen típusú illegális tevékenységeknek, de készek elismerni azokban való részvételüket, véget vetni annak, és együttműködni a Bizottság vizsgálatai során, függetlenül a kartellben részt vevő többi vállalkozástól. A fogyasztóknak erősebb érdekük fűződik a titkos kartellek felderítéséhez és megbüntetéséhez, mint azon vállalkozások jogellenes magatartásukkal arányos megbírságolásához, amelyek lehetővé teszik a Bizottságnak az ilyen gyakorlatok felderítését és megtiltását. Ennek okán a Bizottság 1996 óta engedékenységi programot működtet. A program keretében a Bizottság meghatározza azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően megjutalmazhatja a Bizottság vizsgálatában együttműködő vállalkozásokat. Az engedékenységi program számos titkos kartell felderítésében és megbüntetésében eredményes eszköznek bizonyult. A jogsértések felderítésének elősegítésében és a közjogi érvényesítés hatékonyságának fokozásában játszott szerepe révén az engedékenységi program egyúttal visszatartó erőt képvisel a kartellekkel szemben, és – végeredményben – a sértett felek számára kiindulópontként szolgál a jogsértésekből eredő károk megtérítésére irányuló keresetekhez.

| (4) | Az együttműködés részeként a vállalkozások önkéntesen társasági engedékenységi nyilatkozatot nyújthatnak be, amely tartalmazhatja jelenlegi és/vagy korábbi alkalmazottaik és képviselőik nyilatkozatát. Eltérítheti azonban a Bizottsággal való együttműködésre irányuló szándékuktól a vállalkozásokat az, ha együttműködésük negatív következményekkel járhat polgári peres eljárásokban fennálló helyzetükre. |
| --- | --- |

(4)

Az együttműködés részeként a vállalkozások önkéntesen társasági engedékenységi nyilatkozatot nyújthatnak be, amely tartalmazhatja jelenlegi és/vagy korábbi alkalmazottaik és képviselőik nyilatkozatát. Eltérítheti azonban a Bizottsággal való együttműködésre irányuló szándékuktól a vállalkozásokat az, ha együttműködésük negatív következményekkel járhat polgári peres eljárásokban fennálló helyzetükre.

| (5) | A Bizottság előtt folyó eljárás felei, illetve harmadik felek, így a panaszosok és egyéb érdekelt személyek a 773/2004/EK rendelet alapján betekinthetnek a bizottsági aktában szereplő egyes információkba. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság előtt folyó eljárás felei, illetve harmadik felek, így a panaszosok és egyéb érdekelt személyek a 773/2004/EK rendelet alapján betekinthetnek a bizottsági aktában szereplő egyes információkba.

| (6) | A 773/2004/EK rendelet alapján megszerzett információk felhasználhatók a Szerződés 101. és 102. cikkének alkalmazásában folytatott bírósági és közigazgatási eljárások céljára. Nem engedhető azonban meg ezen információk nemzeti bíróságok előtt folyó eljárásokban való felhasználása akkor, ha ez aránytalan mértékben rontja a Szerződés 101. és 102. cikkének végrehajtására irányuló bizottsági tevékenység eredményességét. |
| --- | --- |

(6)

A 773/2004/EK rendelet alapján megszerzett információk felhasználhatók a Szerződés 101. és 102. cikkének alkalmazásában folytatott bírósági és közigazgatási eljárások céljára. Nem engedhető azonban meg ezen információk nemzeti bíróságok előtt folyó eljárásokban való felhasználása akkor, ha ez aránytalan mértékben rontja a Szerződés 101. és 102. cikkének végrehajtására irányuló bizottsági tevékenység eredményességét.

| (7) | Annak érdekében, hogy az iratbetekintési lehetőség ne tartsa vissza a vállalkozásokat attól, hogy a Bizottság engedékenységi programja vagy a vitarendezési eljárás keretében önkéntesen elismerjék az uniós versenyjog megsértésében való részvételüket, más felek számára a 773/2004/EK rendelet szerinti iratbetekintés keretében csak a Bizottság előtt folyó eljárásokban a védelemhez való jog gyakorlása érdekében biztosítható hozzáférés ezen elismerő nyilatkozatokhoz. Ez az információ csak az Európai Unió bíróságai előtti felülvizsgálati eljárásokban vagy nemzeti bíróságok előtt olyan ügyekben használható fel, amelyek közvetlenül összefüggnek azzal az üggyel, amelyben az iratokhoz hozzáférést biztosítottak és amelyek a bírság kartell tagjai közötti felosztására vagy nemzeti versenyhatóság jogsértésről hozott határozatának felülvizsgálatára vonatkoznak. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az iratbetekintési lehetőség ne tartsa vissza a vállalkozásokat attól, hogy a Bizottság engedékenységi programja vagy a vitarendezési eljárás keretében önkéntesen elismerjék az uniós versenyjog megsértésében való részvételüket, más felek számára a 773/2004/EK rendelet szerinti iratbetekintés keretében csak a Bizottság előtt folyó eljárásokban a védelemhez való jog gyakorlása érdekében biztosítható hozzáférés ezen elismerő nyilatkozatokhoz. Ez az információ csak az Európai Unió bíróságai előtti felülvizsgálati eljárásokban vagy nemzeti bíróságok előtt olyan ügyekben használható fel, amelyek közvetlenül összefüggnek azzal az üggyel, amelyben az iratokhoz hozzáférést biztosítottak és amelyek a bírság kartell tagjai közötti felosztására vagy nemzeti versenyhatóság jogsértésről hozott határozatának felülvizsgálatára vonatkoznak.

| (8) | Ezenkívül a 773/2004/EK rendelet alapján megszerzett információ nemzeti bíróságok előtti eljárásokban való felhasználása nem akadályozhatja aránytalan mértékben az uniós versenyjog megsértésével kapcsolatban folyamatban lévő bizottsági vizsgálatokat. Ha az adott információt a Bizottság állította össze az uniós versenyjog végrehajtására irányuló eljárása során (pl. kifogásközlés), vagy ha azt ilyen eljárás részes fele állította össze (pl. bizottsági információkérésre adott válasz), a felek csak azt követően használhatják fel ezt az információt nemzeti bíróságok előtti eljárásokban, hogy a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 7., 9. vagy 10. cikkében említett határozat elfogadásával vagy egyéb módon minden vizsgált fél tekintetében lezárta közigazgatási eljárását. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül a 773/2004/EK rendelet alapján megszerzett információ nemzeti bíróságok előtti eljárásokban való felhasználása nem akadályozhatja aránytalan mértékben az uniós versenyjog megsértésével kapcsolatban folyamatban lévő bizottsági vizsgálatokat. Ha az adott információt a Bizottság állította össze az uniós versenyjog végrehajtására irányuló eljárása során (pl. kifogásközlés), vagy ha azt ilyen eljárás részes fele állította össze (pl. bizottsági információkérésre adott válasz), a felek csak azt követően használhatják fel ezt az információt nemzeti bíróságok előtti eljárásokban, hogy a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 7., 9. vagy 10. cikkében említett határozat elfogadásával vagy egyéb módon minden vizsgált fél tekintetében lezárta közigazgatási eljárását.

| (9) | A társasági engedékenységi nyilatkozatok és a vitarendezési beadványok kezelésére vonatkozó, e rendeletben meghatározott szabályokat akkor is alkalmazni kell, ha az antitrösztszabályok megsértésén alapuló kártérítési keresetekre vonatkozó 2014/104/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkében meghatározott engedékenységi nyilatkozatot és egyezségi beadványt a tagállami versenyhatóságok juttatják el a Bizottsághoz az 1/2003/EK rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

(9)

A társasági engedékenységi nyilatkozatok és a vitarendezési beadványok kezelésére vonatkozó, e rendeletben meghatározott szabályokat akkor is alkalmazni kell, ha az antitrösztszabályok megsértésén alapuló kártérítési keresetekre vonatkozó 2014/104/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkében meghatározott engedékenységi nyilatkozatot és egyezségi beadványt a tagállami versenyhatóságok juttatják el a Bizottsághoz az 1/2003/EK rendelet alkalmazásában.

| (10) | A 773/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A 773/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 773/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  A Bizottság engedékenységi programja
  (1)   A Bizottság megállapíthatja azokat a követelményeket és együttműködési feltételeket, amelyek alapján az egyébként az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerint kiszabott bírságok alóli mentesség vagy e bírságok csökkentése révén megjutalmazhatja a titkos kartellekben részt vett vagy részt vevő feleket a kartell feltárásában és a jogsértés megállapításának megkönnyítésében tanúsított együttműködésükért (a Bizottság engedékenységi programja).
  A bírság alól az a vállalkozás mentesíthető, amely elsőként nyújt be olyan bizonyítékot, amely a Bizottság megítélése szerint lehetővé teszi a feltételezett kartellel kapcsolatban célzott vizsgálat lefolytatását vagy a Szerződés 101. cikke megsértésének megállapítását. A bírság azon vállalkozás esetében csökkenthető, amely olyan bizonyítékot nyújt be a Bizottságnak a feltételezett jogsértésről, amely jelentős hozzáadott értéket képvisel a Bizottság birtokában lévő bizonyítékokhoz képest.
  Engedékenységi programja keretében a Bizottság csak abban az esetben biztosít mentességet a bírság alól, vagy csökkenti a bírság összegét, ha a vállalkozás a közigazgatási eljárás végére teljesítette az engedékenységi programban meghatározott követelményeket és együttműködési feltételeket. Ezek egyebek mellett kiterjedhetnek a vállalkozások által benyújtandó információk és bizonyítékok típusaira és a közigazgatási eljárás során a vállalkozások által tanúsítandó további együttműködésre.
  (2)   Az egyébként kiszabandó bírság alóli mentességre vagy a bírság csökkentésére való jogosultsághoz a vállalkozásoknak önkéntes nyilatkozatot (társasági engedékenységi nyilatkozat) kell benyújtaniuk, amelyben kijelentik, hogy tudomásuk van egy titkos kartell létezéséről, és ismertetik abban játszott szerepüket, és amely nyilatkozat a vállalkozás korábbi vagy jelenlegi alkalmazottai vagy képviselői által tett önkéntes nyilatkozat formáját is öltheti. A társasági engedékenységi nyilatkozatot kifejezetten a Bizottság elé terjesztése érdekében kell elkészíteni azzal a céllal, hogy az engedékenységi program keretében a nyilatkozattevő a bírság alól mentesüljön, vagy a bírságot vele szemben csökkentsék.
  (3)   A Bizottság lehetővé teszi, hogy a felek az írásbeli nyilatkozattétel mellett más megfelelő módokon, köztük szóban is társasági engedékenységi nyilatkozatot tehessenek. A szóbeli nyilatkozattétel a Bizottság irodájában rögzíthető, és arról átirat készülhet. A Bizottság lehetőséget biztosít a vállalkozásoknak arra, hogy szóbeli nyilatkozatuk rögzített változatának technikai pontosságát a Bizottság irodájában ellenőrizzék, és adott esetben késedelem nélkül érdemben helyesbíthessék a nyilatkozatban foglaltakat. E rendelet társasági engedékenységi nyilatkozatokra vonatkozó szabályai minden társasági engedékenységi nyilatkozatra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy a nyilatkozatot milyen adathordozón tárolják. A már létező információk, azaz a bizottsági eljárástól függetlenül létező olyan bizonyítékok, amelyeket valamely vállalkozás a bírságok alóli mentesítésére vagy a bírságok csökkentésére irányuló kérelme keretében nyújtott be a Bizottságnak, nem képezik a társasági engedékenységi nyilatkozat részét.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

A Bizottság engedékenységi programja

(1)   A Bizottság megállapíthatja azokat a követelményeket és együttműködési feltételeket, amelyek alapján az egyébként az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerint kiszabott bírságok alóli mentesség vagy e bírságok csökkentése révén megjutalmazhatja a titkos kartellekben részt vett vagy részt vevő feleket a kartell feltárásában és a jogsértés megállapításának megkönnyítésében tanúsított együttműködésükért (a Bizottság engedékenységi programja).

A bírság alól az a vállalkozás mentesíthető, amely elsőként nyújt be olyan bizonyítékot, amely a Bizottság megítélése szerint lehetővé teszi a feltételezett kartellel kapcsolatban célzott vizsgálat lefolytatását vagy a Szerződés 101. cikke megsértésének megállapítását. A bírság azon vállalkozás esetében csökkenthető, amely olyan bizonyítékot nyújt be a Bizottságnak a feltételezett jogsértésről, amely jelentős hozzáadott értéket képvisel a Bizottság birtokában lévő bizonyítékokhoz képest.

Engedékenységi programja keretében a Bizottság csak abban az esetben biztosít mentességet a bírság alól, vagy csökkenti a bírság összegét, ha a vállalkozás a közigazgatási eljárás végére teljesítette az engedékenységi programban meghatározott követelményeket és együttműködési feltételeket. Ezek egyebek mellett kiterjedhetnek a vállalkozások által benyújtandó információk és bizonyítékok típusaira és a közigazgatási eljárás során a vállalkozások által tanúsítandó további együttműködésre.

(2)   Az egyébként kiszabandó bírság alóli mentességre vagy a bírság csökkentésére való jogosultsághoz a vállalkozásoknak önkéntes nyilatkozatot (társasági engedékenységi nyilatkozat) kell benyújtaniuk, amelyben kijelentik, hogy tudomásuk van egy titkos kartell létezéséről, és ismertetik abban játszott szerepüket, és amely nyilatkozat a vállalkozás korábbi vagy jelenlegi alkalmazottai vagy képviselői által tett önkéntes nyilatkozat formáját is öltheti. A társasági engedékenységi nyilatkozatot kifejezetten a Bizottság elé terjesztése érdekében kell elkészíteni azzal a céllal, hogy az engedékenységi program keretében a nyilatkozattevő a bírság alól mentesüljön, vagy a bírságot vele szemben csökkentsék.

(3)   A Bizottság lehetővé teszi, hogy a felek az írásbeli nyilatkozattétel mellett más megfelelő módokon, köztük szóban is társasági engedékenységi nyilatkozatot tehessenek. A szóbeli nyilatkozattétel a Bizottság irodájában rögzíthető, és arról átirat készülhet. A Bizottság lehetőséget biztosít a vállalkozásoknak arra, hogy szóbeli nyilatkozatuk rögzített változatának technikai pontosságát a Bizottság irodájában ellenőrizzék, és adott esetben késedelem nélkül érdemben helyesbíthessék a nyilatkozatban foglaltakat. E rendelet társasági engedékenységi nyilatkozatokra vonatkozó szabályai minden társasági engedékenységi nyilatkozatra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy a nyilatkozatot milyen adathordozón tárolják. A már létező információk, azaz a bizottsági eljárástól függetlenül létező olyan bizonyítékok, amelyeket valamely vállalkozás a bírságok alóli mentesítésére vagy a bírságok csökkentésére irányuló kérelme keretében nyújtott be a Bizottságnak, nem képezik a társasági engedékenységi nyilatkozat részét.”

| 2. | A 8. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 8. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 3. | A 10a. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben a vitarendezési megbeszélések folytatódnak, a Bizottság határidőt állapíthat meg, amelyen belül a felek – a vitarendezési megbeszélések eredményeit tükröző, valamint a Szerződés 101. cikke szerinti jogsértésben való részvételüket és az ezzel kapcsolatos felelősségüket elismerő vitarendezési beadvány benyújtásával – elkötelezhetik magukat a vitarendezési eljárás követése mellett. A vitarendezési beadványt kifejezetten a vitarendezési eljárást követő határozat ügyükben történő elfogadására irányuló, a Bizottsághoz intézett hivatalos kérés céljából készítik el az érintett vállalkozások. Mielőtt a Bizottság a vitarendezési beadványok benyújtására határidőt állapít meg, az érintett feleknek jogukban áll, hogy kérésükre megfelelő időben közöljék velük az első albekezdésében említett információkat. Az említett határidő lejárta után beérkezett vitarendezési beadványokat a Bizottság nem köteles figyelembe venni.
  A Bizottság lehetővé teszi, hogy a felek az írásbeli nyilatkozattétel mellett más megfelelő módokon, köztük szóban is benyújthassanak vitarendezési beadványt. A szóbeli vitarendezési beadvány a Bizottság irodájában rögzíthető, és arról átirat készülhet. A Bizottság lehetőséget biztosít a vállalkozásoknak arra, hogy szóbeli beadványuk rögzített változatának technikai pontosságát a Bizottság irodájában ellenőrizzék, és adott esetben késedelem nélkül érdemben helyesbíthessék a beadványban foglaltakat. E rendelet vitarendezési beadványokra vonatkozó szabályai minden vitarendezési beadványra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy azt milyen adathordozón tárolják.” |
| --- | --- |

3.

A 10a. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a vitarendezési megbeszélések folytatódnak, a Bizottság határidőt állapíthat meg, amelyen belül a felek – a vitarendezési megbeszélések eredményeit tükröző, valamint a Szerződés 101. cikke szerinti jogsértésben való részvételüket és az ezzel kapcsolatos felelősségüket elismerő vitarendezési beadvány benyújtásával – elkötelezhetik magukat a vitarendezési eljárás követése mellett. A vitarendezési beadványt kifejezetten a vitarendezési eljárást követő határozat ügyükben történő elfogadására irányuló, a Bizottsághoz intézett hivatalos kérés céljából készítik el az érintett vállalkozások. Mielőtt a Bizottság a vitarendezési beadványok benyújtására határidőt állapít meg, az érintett feleknek jogukban áll, hogy kérésükre megfelelő időben közöljék velük az első albekezdésében említett információkat. Az említett határidő lejárta után beérkezett vitarendezési beadványokat a Bizottság nem köteles figyelembe venni.

A Bizottság lehetővé teszi, hogy a felek az írásbeli nyilatkozattétel mellett más megfelelő módokon, köztük szóban is benyújthassanak vitarendezési beadványt. A szóbeli vitarendezési beadvány a Bizottság irodájában rögzíthető, és arról átirat készülhet. A Bizottság lehetőséget biztosít a vállalkozásoknak arra, hogy szóbeli beadványuk rögzített változatának technikai pontosságát a Bizottság irodájában ellenőrizzék, és adott esetben késedelem nélkül érdemben helyesbíthessék a beadványban foglaltakat. E rendelet vitarendezési beadványokra vonatkozó szabályai minden vitarendezési beadványra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy azt milyen adathordozón tárolják.”

| 4. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe az alábbi szöveg lép:
  „15. cikk
  Iratbetekintés”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

„15. cikk

Iratbetekintés”;

| b) | az (1a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1a)   Az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás megindítását követően, és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a felek vitarendezési beadványt nyújtsanak be, a Bizottság kérésre és a vonatkozó albekezdésekben meghatározott feltételek teljesülése esetén feltárja a felek előtt a 10a. cikk (2) bekezdésében említett bizonyítékokat és dokumentumokat. Erre tekintettel a vitarendezési beadvány benyújtásakor a felek a Bizottság számára megerősítik, hogy a kifogásközlés kézhezvételét követően csak abban az esetben kérnek iratbetekintést az (1) bekezdés alkalmazásában, ha a kifogásközlés nem tükrözi a vitarendezési beadványukban foglaltakat. Amennyiben a vitarendezési megbeszéléseket egy vagy több fél tekintetében beszüntették, ez a fél neki címzett kifogásközlés esetén kap iratbetekintést az (1) bekezdés alkalmazásában.”; |
| --- | --- |

b)

az (1a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1a)   Az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás megindítását követően, és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a felek vitarendezési beadványt nyújtsanak be, a Bizottság kérésre és a vonatkozó albekezdésekben meghatározott feltételek teljesülése esetén feltárja a felek előtt a 10a. cikk (2) bekezdésében említett bizonyítékokat és dokumentumokat. Erre tekintettel a vitarendezési beadvány benyújtásakor a felek a Bizottság számára megerősítik, hogy a kifogásközlés kézhezvételét követően csak abban az esetben kérnek iratbetekintést az (1) bekezdés alkalmazásában, ha a kifogásközlés nem tükrözi a vitarendezési beadványukban foglaltakat. Amennyiben a vitarendezési megbeszéléseket egy vagy több fél tekintetében beszüntették, ez a fél neki címzett kifogásközlés esetén kap iratbetekintést az (1) bekezdés alkalmazásában.”;

| c) | a cikk a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
  „(1b)   A 4a. cikk (2) bekezdése szerinti társasági engedékenységi nyilatkozatba vagy a 10a. cikk (2) bekezdése szerinti vitarendezési beadványba csak a Bizottság irodájában biztosítható betekintés az (1) vagy az (1a) bekezdés alkalmazásában. A felek vagy képviselőik sem a társasági engedékenységi nyilatkozatról, sem a vitarendezési beadványról nem készíthetnek másolatot, sem mechanikus, sem elektronikus úton.”; |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:

„(1b)   A 4a. cikk (2) bekezdése szerinti társasági engedékenységi nyilatkozatba vagy a 10a. cikk (2) bekezdése szerinti vitarendezési beadványba csak a Bizottság irodájában biztosítható betekintés az (1) vagy az (1a) bekezdés alkalmazásában. A felek vagy képviselőik sem a társasági engedékenységi nyilatkozatról, sem a vitarendezési beadványról nem készíthetnek másolatot, sem mechanikus, sem elektronikus úton.”;

| d) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 5. | A 16. cikk után a rendelet a következő VIa. fejezettel egészül ki:
  „VIa. FEJEZET

  A BIZOTTSÁG ELJÁRÁSAI SORÁN SZERZETT INFORMÁCIÓK FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK

  16a. cikk
  (1)   Az e rendelet alapján megszerzett információk kizárólag a Szerződés 101. és 102. cikkének alkalmazásában folytatott bírósági és közigazgatási eljárások céljára használhatók fel.
  (2)   A 4a. cikk (2) bekezdése szerinti társasági engedékenységi nyilatkozathoz vagy a 10a. cikk (2) bekezdése szerinti vitarendezési beadványhoz kizárólag a Bizottság előtti eljárásokban a védelemhez való jog gyakorlása érdekében biztosítható hozzáférés. Az iratokba betekintést nyert fél csak abban az esetben használhatja fel az e nyilatkozatokból és beadványokból szerzett információkat, ha az védelemhez való joga gyakorlásához szükséges:






  a) | az Európai Unió bíróságai előtt folyó, a Bizottság határozatának felülvizsgálatára irányuló eljárásában; vagy |
| --- | --- | --- |

5.

A 16. cikk után a rendelet a következő VIa. fejezettel egészül ki:

„VIa. FEJEZET

A BIZOTTSÁG ELJÁRÁSAI SORÁN SZERZETT INFORMÁCIÓK FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK

16a. cikk

(1)   Az e rendelet alapján megszerzett információk kizárólag a Szerződés 101. és 102. cikkének alkalmazásában folytatott bírósági és közigazgatási eljárások céljára használhatók fel.

(2)   A 4a. cikk (2) bekezdése szerinti társasági engedékenységi nyilatkozathoz vagy a 10a. cikk (2) bekezdése szerinti vitarendezési beadványhoz kizárólag a Bizottság előtti eljárásokban a védelemhez való jog gyakorlása érdekében biztosítható hozzáférés. Az iratokba betekintést nyert fél csak abban az esetben használhatja fel az e nyilatkozatokból és beadványokból szerzett információkat, ha az védelemhez való joga gyakorlásához szükséges:

a)

az Európai Unió bíróságai előtt folyó, a Bizottság határozatának felülvizsgálatára irányuló eljárásában; vagy

| b) | a tagállami bíróságok előtti olyan eljárásokban, amelyek közvetlenül összefüggnek azzal az üggyel, amelyben az iratokhoz hozzáférést biztosítottak, és amelyek






  i. | a Bizottság által a kartell tagjaira egyetemlegesen kirótt bírságnak a kartell tagjai közötti felosztására; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállami bíróságok előtti olyan eljárásokban, amelyek közvetlenül összefüggnek azzal az üggyel, amelyben az iratokhoz hozzáférést biztosítottak, és amelyek

i.

a Bizottság által a kartell tagjaira egyetemlegesen kirótt bírságnak a kartell tagjai közötti felosztására; vagy

| ii. | tagállami versenyhatóság az EUMSZ 101. cikkének megsértését megállapító határozatának felülvizsgálatára vonatkoznak. |
| --- | --- |

ii.

tagállami versenyhatóság az EUMSZ 101. cikkének megsértését megállapító határozatának felülvizsgálatára vonatkoznak.

(3)   Az e rendelet alapján megszerzett információk következő kategóriáit a felek csak azt követően használhatják fel nemzeti bíróságok előtti eljárásokban, hogy a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 7., 9. vagy 10. cikkében említett határozat elfogadásával vagy egyéb módon minden vizsgált fél tekintetében lezárta eljárását:

| a) | más természetes vagy jogi személyek által kifejezetten a Bizottság eljárásának céljára készített információk; valamint |
| --- | --- |

a)

más természetes vagy jogi személyek által kifejezetten a Bizottság eljárásának céljára készített információk; valamint

| b) | az eljárás során a Bizottság által készített és a feleknek megküldött információk.” |
| --- | --- |

b)

az eljárás során a Bizottság által készített és a feleknek megküldött információk.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2004. április 7-i 773/2004/EK rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.). Az 1792/2006/EK rendelettel (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.) és a 622/2008/EK rendelettel (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. november 26-i 2014/104/EU irányelve a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról (HL L 349., 2014.12.5., 1. o.).

3

---

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1349 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 3.)

a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető fordulatára, 8. cikke 1. pontjának első albekezdésére, 8. cikke 4. pontjára és 9. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azokat a követelményeket, amelyeket a baromfinak és a baromfitermékeknek (a továbbiakban: áruk) az Unióba történő behozatalával és az Unió területén való átszállításával összefüggésben – az átszállítás ideje alatti tárolást is ideértve – az állat-egészségügyi bizonyítványok tekintetében alkalmazni kell. A rendelet előírja, hogy az áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében található táblázat 1. és 3. oszlopában felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből érkeznek. |
| --- | --- |

(1)

A 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azokat a követelményeket, amelyeket a baromfinak és a baromfitermékeknek (a továbbiakban: áruk) az Unióba történő behozatalával és az Unió területén való átszállításával összefüggésben – az átszállítás ideje alatti tárolást is ideértve – az állat-egészségügyi bizonyítványok tekintetében alkalmazni kell. A rendelet előírja, hogy az áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében található táblázat 1. és 3. oszlopában felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből érkeznek.

| (2) | A 798/2008/EK rendelet megállapítja továbbá, hogy milyen feltételek mellett tekinthetők a magas patogenitású madárinfluenzától (HPAI) mentesnek a harmadik országok, területek, övezetek, illetve területi egységek. |
| --- | --- |

(2)

A 798/2008/EK rendelet megállapítja továbbá, hogy milyen feltételek mellett tekinthetők a magas patogenitású madárinfluenzától (HPAI) mentesnek a harmadik országok, területek, övezetek, illetve területi egységek.

| (3) | Dél-Afrika a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelyből engedélyezett tenyésztésre vagy termelésre szánt laposmellű futómadaraknak, azok keltetőtojásának, illetve naposcsibéjének, laposmellű futómadarak húsának, tojásnak, tojástermékeknek és specifikus kórokozóktól mentes tojásoknak az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása. |
| --- | --- |

(3)

Dél-Afrika a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelyből engedélyezett tenyésztésre vagy termelésre szánt laposmellű futómadaraknak, azok keltetőtojásának, illetve naposcsibéjének, laposmellű futómadarak húsának, tojásnak, tojástermékeknek és specifikus kórokozóktól mentes tojásoknak az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása.

| (4) | A H5N2 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza Dél-Afrika területén történő 2011. áprilisi megjelenését követően a tenyésztésre vagy termelésre szánt laposmellű futómadarak, a laposmellű futómadarak keltetőtojásának, illetve naposcsibéjének, valamint a laposmellű futómadarak húsának behozatalát az 536/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) megtiltotta. |
| --- | --- |

(4)

A H5N2 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza Dél-Afrika területén történő 2011. áprilisi megjelenését követően a tenyésztésre vagy termelésre szánt laposmellű futómadarak, a laposmellű futómadarak keltetőtojásának, illetve naposcsibéjének, valamint a laposmellű futómadarak húsának behozatalát az 536/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) megtiltotta.

| (5) | Továbbá a járványügyi helyzet alakulásával összefüggésben elfogadták a 991/2011/EU (4) és a 110/2012/EU (5) bizottsági végrehajtási rendeletet. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá a járványügyi helyzet alakulásával összefüggésben elfogadták a 991/2011/EU (4) és a 110/2012/EU (5) bizottsági végrehajtási rendeletet.

| (6) | Amíg Dél-Afrika nem tudja megerősíteni egész területének magas patogenitású madárinfluenzától való mentességét, a nyilvántartott, zárt laposmellűfutómadár-gazdaságokban tartott laposmellű futómadarakból származó hús behozatalát a 166/2014/EU rendelettel (6) engedélyezték, amelyet a 952/2014/EU végrehajtási rendelettel (7) kiigazítottak. |
| --- | --- |

(6)

Amíg Dél-Afrika nem tudja megerősíteni egész területének magas patogenitású madárinfluenzától való mentességét, a nyilvántartott, zárt laposmellűfutómadár-gazdaságokban tartott laposmellű futómadarakból származó hús behozatalát a 166/2014/EU rendelettel (6) engedélyezték, amelyet a 952/2014/EU végrehajtási rendelettel (7) kiigazítottak.

| (7) | 2015. március 2-án Dél-Afrika információkat szolgáltatott a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos helyzetéről, és egész területét e betegségtől mentesnek nyilvánította, valamint a laposmellű futómadarak húsa Unióba történő exportjának folytatását kérelmezte. |
| --- | --- |

(7)

2015. március 2-án Dél-Afrika információkat szolgáltatott a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos helyzetéről, és egész területét e betegségtől mentesnek nyilvánította, valamint a laposmellű futómadarak húsa Unióba történő exportjának folytatását kérelmezte.

| (8) | A Bizottság szolgálatai értékelték ezt az információt. Ezen értékelés, valamint a Dél-Afrika által nyújtott garanciák alapján a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy a laposmellű futómadarak húsának Dél-Afrika egész területéről való behozatala újból engedélyezhető. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság szolgálatai értékelték ezt az információt. Ezen értékelés, valamint a Dél-Afrika által nyújtott garanciák alapján a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy a laposmellű futómadarak húsának Dél-Afrika egész területéről való behozatala újból engedélyezhető.

| (9) | Mindezek miatt a 798/2008/EK rendelet I. mellékletét megfelelő módon módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Mindezek miatt a 798/2008/EK rendelet I. mellékletét megfelelő módon módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK rendelete azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 2008.8.23., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2011. június 1-jei 536/2011/EU végrehajtási rendelete a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy részeik jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 147., 2011.6.2., 1. o.)

3

(4)  A Bizottság 2011. október 5-i 991/2011/EU végrehajtási rendelete a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy részeik jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében az erősen patogén madárinfluenzával összefüggésben történő módosításáról (HL L 261., 2011.10.6., 19. o.).

4

(5)  A Bizottság 2012. február 9-i 110/2012/EU végrehajtási rendelete a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy részeik jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 37., 2012.2.10., 50. o.)

5

(6)  A Bizottság 2014. február 17-i 166/2014/EU végrehajtási rendelete a 798/2008/EK rendeletnek a tenyésztett laposmellű futómadár emberi fogyasztásra szánt húsának az Unióba történő behozatala, valamint a harmadik országok és területek jegyzékében az Izraelre és Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 54., 2014.2.22., 2. o.).

6

(7)  A Bizottság 2014. szeptember 4-i 952/2014/EU végrehajtási rendelete a magas patogenitású madárinfluenzával összefüggésben a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzéke Malajziára vonatkozó bejegyzése, valamint a baromfi, a naposcsibe, a keltetőtojás, a baromfihús, a tenyésztett laposmellű futómadár húsa és a tojás behozatalára előírt állat-egészségügyi bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról (HL L 273., 2014.9.13., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve | A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja | A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása | Állat-egészségügyi bizonyítvány | Egyedi feltételek | Egyedi feltételek | Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa | Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa | Szalmonella-ellenőrzés státusa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minta (Minták) | További garanciák | Záró dátum (1) | Nyitó dátum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „ZA – Dél-Afrika | ZA-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4” |
| BPR | I | P2 | 2011.4.9. | | A | | |
| DOR | II | P2 | 2011.4.9. | | | |
| SAN | III | P2 | 2011.4.9. | | | |
| RAT | VII | H | 2011.4.9. | 2015.8.25. | | | |

A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve

A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja

A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása

Állat-egészségügyi bizonyítvány

Egyedi feltételek

Egyedi feltételek

Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa

Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa

Szalmonella-ellenőrzés státusa

Minta (Minták)

További garanciák

Záró dátum (1)

Nyitó dátum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„ZA – Dél-Afrika

ZA-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4”

BPR

I

P2

2011.4.9.

A

DOR

II

P2

2011.4.9.

SAN

III

P2

2011.4.9.

RAT

VII

H

2011.4.9.

2015.8.25.

---

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1350 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 3.)

az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 461/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára. Az 1645/2005/EK rendelettel (3) a Tanács módosította az Indiából származó PET behozatala tekintetében hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések mértékét. A módosítások az 597/2009/EK rendelet 20. cikke alapján indított gyorsított felülvizsgálat eredményei voltak. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (4) további öt éves időtartamra vetett ki végleges kiegyenlítő vámot. A kiegyenlítő intézkedéseket később az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) és a 906/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (6) részleges időközi felülvizsgálatokat követően módosította. Egy későbbi részleges időközi felülvizsgálatot az 559/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (7) a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntetett. A Tanács – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – 461/2013/EU végrehajtási rendeletével (8) további ötéves időtartamra végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (9) elfogadta három indiai exportáló gyártó minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását. A Bizottság, a kötelezettségvállalások elfogadásakor fennálló körülmények megváltozása miatt, a 2014/109/EU végrehajtási határozattal (10) visszavonta a kötelezettségvállalások elfogadását. |
| --- | --- |

(1)

A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára. Az 1645/2005/EK rendelettel (3) a Tanács módosította az Indiából származó PET behozatala tekintetében hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések mértékét. A módosítások az 597/2009/EK rendelet 20. cikke alapján indított gyorsított felülvizsgálat eredményei voltak. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (4) további öt éves időtartamra vetett ki végleges kiegyenlítő vámot. A kiegyenlítő intézkedéseket később az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) és a 906/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (6) részleges időközi felülvizsgálatokat követően módosította. Egy későbbi részleges időközi felülvizsgálatot az 559/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (7) a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntetett. A Tanács – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – 461/2013/EU végrehajtási rendeletével (8) további ötéves időtartamra végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (9) elfogadta három indiai exportáló gyártó minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását. A Bizottság, a kötelezettségvállalások elfogadásakor fennálló körülmények megváltozása miatt, a 2014/109/EU végrehajtási határozattal (10) visszavonta a kötelezettségvállalások elfogadását.

| (2) | A hatályos intézkedések egyedi kiegyenlítő vámok formájában, tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között jelennek meg az egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, míg a más gyártóktól származó behozatalra vonatkozó maradványvámtétel tonnánként 69,4 EUR. |
| --- | --- |

(2)

A hatályos intézkedések egyedi kiegyenlítő vámok formájában, tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között jelennek meg az egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, míg a más gyártóktól származó behozatalra vonatkozó maradványvámtétel tonnánként 69,4 EUR.

1.2.   Két részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (3) | Mind a Dhunseri Petrochem & Tea Limited (a továbbiakban: Dhunseri), mind a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: Reliance) indiai polietilén-tereftalátot exportáló gyártó (a továbbiakban együttesen: a kérelmezők) időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikkének alapján. A kérelem mindkét esetben a kérelmezőket illető támogatás vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(3)

Mind a Dhunseri Petrochem & Tea Limited (a továbbiakban: Dhunseri), mind a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: Reliance) indiai polietilén-tereftalátot exportáló gyártó (a továbbiakban együttesen: a kérelmezők) időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikkének alapján. A kérelem mindkét esetben a kérelmezőket illető támogatás vizsgálatára korlátozódott.

| (4) | A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltatattak arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedések jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásaik összege jóval az esetükben jelenleg alkalmazandó vámok mértéke alá csökkent. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltatattak arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedések jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásaik összege jóval az esetükben jelenleg alkalmazandó vámok mértéke alá csökkent.

| (5) | A Dhunseri esetében a támogatás mértékének összességében való csökkenése egyrészt a kérelmező exportorientált egység státusának megszűnésére, másrészt a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt nyersanyagokra alkalmazandó behozatali vámok csökkenésére vezethető vissza, ami az intézkedések jelenlegi mértékét eredményező vizsgálat óta jellemző. |
| --- | --- |

(5)

A Dhunseri esetében a támogatás mértékének összességében való csökkenése egyrészt a kérelmező exportorientált egység státusának megszűnésére, másrészt a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt nyersanyagokra alkalmazandó behozatali vámok csökkenésére vezethető vissza, ami az intézkedések jelenlegi mértékét eredményező vizsgálat óta jellemző.

| (6) | A Reliance esetében a támogatás mértékének összességében való csökkenése a vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme) és a jogosultak kedvezmény-utalvány (Status Holder Incentive Scrip) alkalmazhatósága megszűnésének, illetve az egyéb rendszereken keresztül (ilyen például a piacra összpontosító rendszer [Focus Market Scheme], a termékre összpontosító rendszer [Focus Product Scheme], az előzetes engedélyezési rendszer [Advance Authorisation Scheme] és a beruházási javak exportösztönzési rendszere [Export Promotion Capital Goods Scheme]) a kérelmező által igénybe vett összegek csökkentésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(6)

A Reliance esetében a támogatás mértékének összességében való csökkenése a vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme) és a jogosultak kedvezmény-utalvány (Status Holder Incentive Scrip) alkalmazhatósága megszűnésének, illetve az egyéb rendszereken keresztül (ilyen például a piacra összpontosító rendszer [Focus Market Scheme], a termékre összpontosító rendszer [Focus Product Scheme], az előzetes engedélyezési rendszer [Advance Authorisation Scheme] és a beruházási javak exportösztönzési rendszere [Export Promotion Capital Goods Scheme]) a kérelmező által igénybe vett összegek csökkentésének tulajdonítható.

| (7) | Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. június 6-án (11) és 2014. augusztus 1-jén (12) értesítéssel bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. A felülvizsgálat mindkét esetben a kérelmezőket illető támogatás vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(7)

Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. június 6-án (11) és 2014. augusztus 1-jén (12) értesítéssel bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. A felülvizsgálat mindkét esetben a kérelmezőket illető támogatás vizsgálatára korlátozódott.

1.3.   A vizsgálatban érintett felek

| (8) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésekben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(8)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésekben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (9) | A Reliance meghallgatást kérelmezett és lehetőséget kapott arra. |
| --- | --- |

(9)

A Reliance meghallgatást kérelmezett és lehetőséget kapott arra.

| (10) | A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a kérelmezőnek és India kormányának, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a kérelmezőnek és India kormányának, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a Dhunseri kalkuttai és a Reliance mumbai telephelyén, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Kalkuttában (a Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságon és Nyugat-Bengália kormányánál). |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a Dhunseri kalkuttai és a Reliance mumbai telephelyén, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Kalkuttában (a Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságon és Nyugat-Bengália kormányánál).

1.4.   A felülvizsgálati időszak

| (12) | A támogatás vizsgálata a 2013. április 1-jétől2014. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(12)

A támogatás vizsgálata a 2013. április 1-jétől2014. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

1.5.   Közzététel

| (13) | 2015. június 16-án és július 1-jén India kormányát és a további érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyekre a Bizottság a Dhunserire és a Reliance-re alkalmazandó vámtételek módosítására irányuló javaslatát kívánta alapozni. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették. |
| --- | --- |

(13)

2015. június 16-án és július 1-jén India kormányát és a további érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyekre a Bizottság a Dhunserire és a Reliance-re alkalmazandó vámtételek módosítására irányuló javaslatát kívánta alapozni. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (14) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá sorolt, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, legalább 78 ml/g viszkozitással rendelkező PET (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(14)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá sorolt, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, legalább 78 ml/g viszkozitással rendelkező PET (a továbbiakban: az érintett termék).

2.2.   A hasonló termék

| (15) | Megállapítást nyert, hogy az érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható, mint az Indiában gyártott és ott értékesített termék. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(15)

Megállapítást nyert, hogy az érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható, mint az Indiában gyártott és ott értékesített termék. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

3.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

3.1.   Támogatás

| (16) | Az indiai kormány és a kérelmezők által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:
  országszintű rendszerek:






  a) | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS) |
| --- | --- | --- |

(16)

Az indiai kormány és a kérelmezők által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:

országszintű rendszerek:

a)

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| b) | vámkedvezményrendszer (Duty Drawback Scheme, DDS) |
| --- | --- |

b)

vámkedvezményrendszer (Duty Drawback Scheme, DDS)

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| d) | piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS) |
| --- | --- |

d)

piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS)

| e) | termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme, FPS) |
| --- | --- |

e)

termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme, FPS)

| f) | többletexport-ösztönzési program (Incremental Exports Incentivisation Scheme, IEIS) |
| --- | --- |

f)

többletexport-ösztönzési program (Incremental Exports Incentivisation Scheme, IEIS)

| g) | kutatás-fejlesztési jövedelemadó-ösztönzés (Income Tax Incentive for Research and Development, ITIRAD) |
| --- | --- |

g)

kutatás-fejlesztési jövedelemadó-ösztönzés (Income Tax Incentive for Research and Development, ITIRAD)

regionális rendszerek:

| h) | nyugat-bengáli támogatási rendszerek (West Bengal Subsidy Schemes)/Nyugat-Bengália kormányának ösztönző rendszerei (WBIS) |
| --- | --- |

h)

nyugat-bengáli támogatási rendszerek (West Bengal Subsidy Schemes)/Nyugat-Bengália kormányának ösztönző rendszerei (WBIS)

Az állítólagosan megszüntetett/nem alkalmazandó országszintű rendszerek, melyekben a kérelmezők korábban részt vettek:

| i) | exportorientált egységek (EOU) és különleges gazdasági övezetek (SEZ) rendszer |
| --- | --- |

i)

exportorientált egységek (EOU) és különleges gazdasági övezetek (SEZ) rendszer

| j) | vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) |
| --- | --- |

j)

vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

| k) | jogosultak kedvezmény-utalványa (Status Holder Incentive Scrip, SHIS) |
| --- | --- |

k)

jogosultak kedvezmény-utalványa (Status Holder Incentive Scrip, SHIS)

Az állítólagosan megszüntetett/nem alkalmazandó regionális rendszerek, melyekben a kérelmezők korábban részt vettek:

| l) | Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS) |
| --- | --- |

l)

Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS)

| (17) | A (16) preambulumbekezdés a), c)–f), valamint i)–k) pontjában megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja India kormányát, hogy közleményeket adjon ki az export- és importpolitika vonatkozásában. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai dokumentum a „Foreign Trade Policy 2009–2014” (a továbbiakban: FTP 09–14). Az indiai kormány ezenfelül az „FT 09–14” dokumentumra irányadó eljárásokat is meghatározza egy „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 09–14). Az eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik. 2015. április 1-jén India kormánya új külkereskedelem-politikai dokumentumot tett közzé a 2015–2020 közötti időszakra, amelyben megszüntette az FMS-t és az FPS-t. |
| --- | --- |

(17)

A (16) preambulumbekezdés a), c)–f), valamint i)–k) pontjában megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja India kormányát, hogy közleményeket adjon ki az export- és importpolitika vonatkozásában. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai dokumentum a „Foreign Trade Policy 2009–2014” (a továbbiakban: FTP 09–14). Az indiai kormány ezenfelül az „FT 09–14” dokumentumra irányadó eljárásokat is meghatározza egy „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 09–14). Az eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik. 2015. április 1-jén India kormánya új külkereskedelem-politikai dokumentumot tett közzé a 2015–2020 közötti időszakra, amelyben megszüntette az FMS-t és az FPS-t.

| (18) | A (16) preambulumbekezdés b) pontjában megjelölt rendszer a Customs Act of 1962 (a vámokról szóló 1962. évi törvény) 75. szakaszán, a Central Excise Act of 1944 (a központi jövedéki adókról szóló 1944. évi törvény) 37. szakaszán, a Financial Act of 1994 (a pénzügyekről szóló 1994. évi törvény) 93A. és 94. szakaszán, valamint a Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (a vámok, központi fogyasztási adók és szolgáltatási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) rendelkezésein alapul. A visszatérítésre vonatkozó szabályokat rendszeresen közzéteszik. |
| --- | --- |

(18)

A (16) preambulumbekezdés b) pontjában megjelölt rendszer a Customs Act of 1962 (a vámokról szóló 1962. évi törvény) 75. szakaszán, a Central Excise Act of 1944 (a központi jövedéki adókról szóló 1944. évi törvény) 37. szakaszán, a Financial Act of 1994 (a pénzügyekről szóló 1994. évi törvény) 93A. és 94. szakaszán, valamint a Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (a vámok, központi fogyasztási adók és szolgáltatási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) rendelkezésein alapul. A visszatérítésre vonatkozó szabályokat rendszeresen közzéteszik.

| (19) | A (16) preambulumbekezdés g) pontjában szereplő rendszer alapja az Income Tax Act of 1961 (a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény), amelyet az évente kibocsátott pénzügyi törvény módosít. |
| --- | --- |

(19)

A (16) preambulumbekezdés g) pontjában szereplő rendszer alapja az Income Tax Act of 1961 (a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény), amelyet az évente kibocsátott pénzügyi törvény módosít.

| (20) | A (16) preambulumbekezdés h) pontja szerinti rendszert Nyugat-Bengália kormánya kezeli, és a nyugat-bengáli kormány Kereskedelmi és Ipari Igazgatósága hozta létre 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésével. |
| --- | --- |

(20)

A (16) preambulumbekezdés h) pontja szerinti rendszert Nyugat-Bengália kormánya kezeli, és a nyugat-bengáli kormány Kereskedelmi és Ipari Igazgatósága hozta létre 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésével.

| (21) | A (16) preambulumbekezdés l) pontja szerinti rendszert Gudzsarát állam kormánya kezeli, és a gudzsaráti iparösztönző politikán alapul. |
| --- | --- |

(21)

A (16) preambulumbekezdés l) pontja szerinti rendszert Gudzsarát állam kormánya kezeli, és a gudzsaráti iparösztönző politikán alapul.

| (22) | A vizsgálat megállapította, hogy a (16) preambulumbekezdés i)–l) pontjában szereplő rendszereket vagy megszüntették vagy a kérelmezők többé nem vehetnek részt bennük. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat megállapította, hogy a (16) preambulumbekezdés i)–l) pontjában szereplő rendszereket vagy megszüntették vagy a kérelmezők többé nem vehetnek részt bennük.

3.2.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| (23) | A Bizottság megállapította, hogy a Reliance igénybe vette az AAS rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság megállapította, hogy a Reliance igénybe vette az AAS rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.2.1.   Jogalap

| (24) | A rendszer részletes leírását az FTP 09–14 dokumentum 4.1.1–4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 09–14 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(24)

A rendszer részletes leírását az FTP 09–14 dokumentum 4.1.1–4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 09–14 4.1–4.30. fejezete tartalmazza.

3.2.2.   Támogathatóság

| (25) | Az AAS hat alrendszerből áll, amelyeket a (26) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő-exportőrök az előzetes engedélyezési rendszer „tényleges export” és „éves igény” alrendszerére jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások” alrendszerét vehetik igénybe. Az FTP 09–14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók – mint például az exportorientált egységeket ellátó beszállítók – az AAS „exportnak tekintett művelet” alrendszerének igénybevételére jogosultak. Végezetül a gyártó-exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” műveleteknek nyújtott kedvezményekre jogosultak. |
| --- | --- |

(25)

Az AAS hat alrendszerből áll, amelyeket a (26) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő-exportőrök az előzetes engedélyezési rendszer „tényleges export” és „éves igény” alrendszerére jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások” alrendszerét vehetik igénybe. Az FTP 09–14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók – mint például az exportorientált egységeket ellátó beszállítók – az AAS „exportnak tekintett művelet” alrendszerének igénybevételére jogosultak. Végezetül a gyártó-exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” műveleteknek nyújtott kedvezményekre jogosultak.

3.2.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (26) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
  a)   Tényleges export (physical exports): ez a legfőbb alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „tényleges” jelző itt azt jelenti, hogy az exportterméknek el kell hagynia India területét. Az engedélyben szerepel az importtámogatás és az exportkötelezettség, beleértve az exporttermék fajtáját is;
  b)   Éves igény (annual requirement): Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen alapanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;
  c)   Köztes szállítások (intermediate supplies): Ez az alrendszer abban az esetben alkalmazható, amikor két gyártó ugyanazt az exportterméket szeretné gyártani, és a gyártási folyamatot felosztják maguk között. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A végső exportőr befejezi a gyártást, és köteles a készterméket exportálni.
  d)   Exportnak tekintett műveletek (deemed exports): Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 09–14 dokumentum 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. Az indiai kormány szerint az exportnak tekintett műveletek, azaz kváziexportok azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás;
  e)   ARO: Az AAS azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-megrendelésként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 09–14 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-mechanizmus a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig – vámkedvezmény/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;
  f)   Fedezett belföldi akkreditív (back to back inland letter of credit): Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 09–14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybe vételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

(26)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

a)   Tényleges export (physical exports): ez a legfőbb alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „tényleges” jelző itt azt jelenti, hogy az exportterméknek el kell hagynia India területét. Az engedélyben szerepel az importtámogatás és az exportkötelezettség, beleértve az exporttermék fajtáját is;

b)   Éves igény (annual requirement): Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen alapanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;

c)   Köztes szállítások (intermediate supplies): Ez az alrendszer abban az esetben alkalmazható, amikor két gyártó ugyanazt az exportterméket szeretné gyártani, és a gyártási folyamatot felosztják maguk között. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A végső exportőr befejezi a gyártást, és köteles a készterméket exportálni.

d)   Exportnak tekintett műveletek (deemed exports): Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 09–14 dokumentum 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. Az indiai kormány szerint az exportnak tekintett műveletek, azaz kváziexportok azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás;

e)   ARO: Az AAS azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-megrendelésként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 09–14 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-mechanizmus a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig – vámkedvezmény/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;

f)   Fedezett belföldi akkreditív (back to back inland letter of credit): Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 09–14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybe vételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (27) | A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a Reliance a termék tekintetében továbbra is részt vett az egyik alrendszerben, mégpedig az AAS tényleges export rendszerében. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszer kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a Reliance a termék tekintetében továbbra is részt vett az egyik alrendszerben, mégpedig az AAS tényleges export rendszerében. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszer kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (28) | Ami a felülvizsgálati időszakban igénybe vett, a (26) preambulumbekezdésben említett „tényleges export” alrendszer alkalmazását illeti, az indiai kormány mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat feltünteti az előzetes engedélyen. Ezenfelül az import és az export lebonyolításakor a kapcsolódó műveleteket a kormány tisztviselőinek fel kell vezetniük az előzetes engedélyre. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (a továbbiakban: SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre, így az érintett termékre is léteznek. |
| --- | --- |

(28)

Ami a felülvizsgálati időszakban igénybe vett, a (26) preambulumbekezdésben említett „tényleges export” alrendszer alkalmazását illeti, az indiai kormány mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat feltünteti az előzetes engedélyen. Ezenfelül az import és az export lebonyolításakor a kapcsolódó műveleteket a kormány tisztviselőinek fel kell vezetniük az előzetes engedélyre. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (a továbbiakban: SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre, így az érintett termékre is léteznek.

| (29) | Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk tényleges felhasználásról nyilvántartást vezessenek minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 09–14 4.26. és 4.30. bekezdése, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. |
| --- | --- |

(29)

Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk tényleges felhasználásról nyilvántartást vezessenek minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 09–14 4.26. és 4.30. bekezdése, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

| (30) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az adott exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal). |
| --- | --- |

(30)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az adott exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal).

| (31) | A Bizottság megállapította, hogy nincsen szoros kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. A támogatásra jogosult alapanyagokat szintén importálják, és az érintett terméktől eltérő termékeknél használják fel. Ezenkívül a különböző termékekre vonatkozó engedélyeket lehet egyesíteni és egyesítik is őket. Ez azt jelenti, hogy egy adott termékre szóló AAS engedély keretébe tartozó export feljogosíthat egy másik termékre szóló AAS engedély keretébe tartozó vámmentes alapanyagimportra. A Bizottság által végzett ellenőrző látogatás során a Reliance megerősítette, hogy a közvetlen kapcsolat hiánya miatt az alapanyag-felhasználásokról szóló jelentések a SION-ok alapján történnek. Az e rendelet (29) preambulumbekezdésben említett ellenőrzési követelmények tekintetében a vállalatok nem vezettek olyan nyilvántartásokat, amelyek bizonyítanák, hogy külső ellenőrzésére sor került volna. Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a Reliance nem tudta bizonyítani, hogy teljesültek az FTP vonatkozó előírásai. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megállapította, hogy nincsen szoros kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. A támogatásra jogosult alapanyagokat szintén importálják, és az érintett terméktől eltérő termékeknél használják fel. Ezenkívül a különböző termékekre vonatkozó engedélyeket lehet egyesíteni és egyesítik is őket. Ez azt jelenti, hogy egy adott termékre szóló AAS engedély keretébe tartozó export feljogosíthat egy másik termékre szóló AAS engedély keretébe tartozó vámmentes alapanyagimportra. A Bizottság által végzett ellenőrző látogatás során a Reliance megerősítette, hogy a közvetlen kapcsolat hiánya miatt az alapanyag-felhasználásokról szóló jelentések a SION-ok alapján történnek. Az e rendelet (29) preambulumbekezdésben említett ellenőrzési követelmények tekintetében a vállalatok nem vezettek olyan nyilvántartásokat, amelyek bizonyítanák, hogy külső ellenőrzésére sor került volna. Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a Reliance nem tudta bizonyítani, hogy teljesültek az FTP vonatkozó előírásai.

3.2.4.   Az AAS-rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (32) | A behozatalivám-mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, vagyis az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőröket gazdasági előnyhöz juttatja, mivel javítja azok likviditását. |
| --- | --- |

(32)

A behozatalivám-mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, vagyis az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőröket gazdasági előnyhöz juttatja, mivel javítja azok likviditását.

| (33) | Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez, azaz gazdasági előnyökhöz. A jelen esetben érintett alrendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(33)

Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez, azaz gazdasági előnyökhöz. A jelen esetben érintett alrendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (34) | Az ebben az esetben érintett alrendszer nem minősíthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának értelmében engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazott hatékonyan ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja; a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó SION-ok nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges felhasználás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). |
| --- | --- |

(34)

Az ebben az esetben érintett alrendszer nem minősíthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának értelmében engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazott hatékonyan ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja; a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó SION-ok nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges felhasználás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja).

| (35) | A (26) preambulumbekezdés a) pontjában említett alrendszer ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(35)

A (26) preambulumbekezdés a) pontjában említett alrendszer ezért kiegyenlíthető.

3.2.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (36) | Engedélyezett vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó teljes elengedett behozatali vámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a nagyobb mértékű visszautalása kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a nagyobb mértékű visszautalások egyenlíthetők ki, feltéve, hogy az alaprendelet II. és III. mellékletében előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a vámkedvezményrendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (elmaradt bevételek) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó nagyobb mértékű visszautalás kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak elegendő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrző rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(36)

Engedélyezett vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó teljes elengedett behozatali vámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a nagyobb mértékű visszautalása kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a nagyobb mértékű visszautalások egyenlíthetők ki, feltéve, hogy az alaprendelet II. és III. mellékletében előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a vámkedvezményrendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (elmaradt bevételek) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó nagyobb mértékű visszautalás kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak elegendő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrző rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (37) | Ahogy az a (31) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a kedvezményekre való jogosultság (azaz az engedély keretében történő export) és a kedvezmények nyújtása (azaz az alapanyagok vámmentes importja) nem kapcsolódik szorosan egymáshoz. Nem vonatkoznak rájuk sem sorrendi, sem időrendi követelmények. Lehetséges tehát, hogy a kedvezményekre való jogosultság a felülvizsgálati időszakban jelentkezik, a hozzá kapcsolódó kedvezménynyújtás azonban történhet a felülvizsgálati időszak előtt és után is. Továbbá az engedélyek egyesítésével az egy adott termékre szóló engedély keretében érvényes jogosultságot át lehet adni, amely így egy másik termékkel kapcsolatosan jelent előnyt. |
| --- | --- |

(37)

Ahogy az a (31) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a kedvezményekre való jogosultság (azaz az engedély keretében történő export) és a kedvezmények nyújtása (azaz az alapanyagok vámmentes importja) nem kapcsolódik szorosan egymáshoz. Nem vonatkoznak rájuk sem sorrendi, sem időrendi követelmények. Lehetséges tehát, hogy a kedvezményekre való jogosultság a felülvizsgálati időszakban jelentkezik, a hozzá kapcsolódó kedvezménynyújtás azonban történhet a felülvizsgálati időszak előtt és után is. Továbbá az engedélyek egyesítésével az egy adott termékre szóló engedély keretében érvényes jogosultságot át lehet adni, amely így egy másik termékkel kapcsolatosan jelent előnyt.

| (38) | A Reliance-re jelenleg hatályos vám (906/2011/EU rendelet, a továbbiakban: az előző rendelet) mértékének megállapításához vezető vizsgálatban az AAS-ből származó támogatási összeget a Reliance-re vonatkozóan a felülvizsgálati időszak alatt, az összes termékhez importált összes anyag tekintetében elmaradt behozatali vámok alapján számították ki. Ezt a támogatási összeget aztán kivetítették a felülvizsgálati időszak teljes exportforgalmára. |
| --- | --- |

(38)

A Reliance-re jelenleg hatályos vám (906/2011/EU rendelet, a továbbiakban: az előző rendelet) mértékének megállapításához vezető vizsgálatban az AAS-ből származó támogatási összeget a Reliance-re vonatkozóan a felülvizsgálati időszak alatt, az összes termékhez importált összes anyag tekintetében elmaradt behozatali vámok alapján számították ki. Ezt a támogatási összeget aztán kivetítették a felülvizsgálati időszak teljes exportforgalmára.

| (39) | E felülvizsgálatban nem állt a Bizottság rendelkezésére adat az összes, a felülvizsgálati időszakban az AAS engedély keretében végzett importra vonatkozóan. Ezeket az adatokat a korábbi vizsgálatban használták fel, amikor az AAS-ből származó támogatási arányt először megállapították a Reliance-re vonatkozóan. A Reliance csak a felülvizsgálati időszakra és csak az érintett termékre vonatkozó AAS engedélyekkel kapcsolatos adatokat nyújtotta be. A Bizottság értesítette a Reliance-t, hogy az e rendelet (31) és (37) preambulumbekezdésében ismertetett okokból ezek az adatok nem elegendőek, és felkérte a Reliance-t, hogy szolgáltasson releváns információkat, mint ahogyan azt a Bizottság a kérdőívben kérte. A Reliance nem nyújtotta be a kért információkat, azzal a magyarázattal, hogy az AAS keretében importált, PET-gyártáshoz szükséges alapanyagot sok más termékre vonatkozó AAS engedély keretében is importálták, mégpedig olyan termékek esetében is, amelyeket a vállalat más üzletágai gyártanak. |
| --- | --- |

(39)

E felülvizsgálatban nem állt a Bizottság rendelkezésére adat az összes, a felülvizsgálati időszakban az AAS engedély keretében végzett importra vonatkozóan. Ezeket az adatokat a korábbi vizsgálatban használták fel, amikor az AAS-ből származó támogatási arányt először megállapították a Reliance-re vonatkozóan. A Reliance csak a felülvizsgálati időszakra és csak az érintett termékre vonatkozó AAS engedélyekkel kapcsolatos adatokat nyújtotta be. A Bizottság értesítette a Reliance-t, hogy az e rendelet (31) és (37) preambulumbekezdésében ismertetett okokból ezek az adatok nem elegendőek, és felkérte a Reliance-t, hogy szolgáltasson releváns információkat, mint ahogyan azt a Bizottság a kérdőívben kérte. A Reliance nem nyújtotta be a kért információkat, azzal a magyarázattal, hogy az AAS keretében importált, PET-gyártáshoz szükséges alapanyagot sok más termékre vonatkozó AAS engedély keretében is importálták, mégpedig olyan termékek esetében is, amelyeket a vállalat más üzletágai gyártanak.

| (40) | A megfelelő adatok hiánya miatt a Bizottság nem tudta a korábbi vizsgálathoz hasonló módon a felülvizsgálati időszak alatt, a támogatási rendszer alá tartozó összes termékhez importált összes anyag tekintetében elmaradt behozatali vámok alapján kiszámítani a támogatási összeget. E körülmények között a számítást a felülvizsgálati időszakban az érintett termékkel kapcsolatos AAS engedélyek keretében elszámolt teljes exportügyletek alapján végezték el, ahogyan azt a Reliance javasolta. India kormánya megerősítette, hogy nem valószínűsíthető, hogy egy vállalat ne vegyen igénybe egy olyan kedvezményt, amelyre jogosult egy AAS engedély keretében. Ennek alapján, a SION-t használva, megbízható módon ki lehet számolni az importált alapanyagokon megtakarított vám mértékét. |
| --- | --- |

(40)

A megfelelő adatok hiánya miatt a Bizottság nem tudta a korábbi vizsgálathoz hasonló módon a felülvizsgálati időszak alatt, a támogatási rendszer alá tartozó összes termékhez importált összes anyag tekintetében elmaradt behozatali vámok alapján kiszámítani a támogatási összeget. E körülmények között a számítást a felülvizsgálati időszakban az érintett termékkel kapcsolatos AAS engedélyek keretében elszámolt teljes exportügyletek alapján végezték el, ahogyan azt a Reliance javasolta. India kormánya megerősítette, hogy nem valószínűsíthető, hogy egy vállalat ne vegyen igénybe egy olyan kedvezményt, amelyre jogosult egy AAS engedély keretében. Ennek alapján, a SION-t használva, megbízható módon ki lehet számolni az importált alapanyagokon megtakarított vám mértékét.

| (41) | A felülvizsgálati időszakban a Reliance esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 4,67 % volt. |
| --- | --- |

(41)

A felülvizsgálati időszakban a Reliance esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 4,67 % volt.

3.2.6.   A végleges közzétételre vonatkozó megjegyzések

| (42) | A Reliance nem értett egyet a SION használatával az AAS keretében igénybe vett kedvezmény megállapításához. A vállalat rámutatott, hogy a Bizottság azért vette igénybe ezt a módszert, mert a Reliance feltehetőleg felhasználhatja a más termékekre megadott AAS engedélyeket a PET gyártásához szükséges nyersanyagok importjához. A Reliance vitatta, hogy a Bizottság alátámasztotta volna ezt a megállapítást. A vállalat továbbá úgy érvelt, hogy a SION-alapú módszer alkalmazásával a Bizottság a lehető legmagasabb kedvezményt számította ki, amelyet a Reliance feltehetőleg megkaphatott. A Reliance megjegyezte, hogy a korábbi vizsgálatokban a Bizottság csak az adott termékre ténylegesen megkapott kedvezményt vette figyelembe, a más termékekre feltehetőleg megkapott kedvezményeket nem. A Reliance úgy érvelt, hogy az AAS keretében igénybe vett kedvezmény megállapításánál a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a felülvizsgálati időszakban a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében történt összes import tekintetében elmaradt vámot. |
| --- | --- |

(42)

A Reliance nem értett egyet a SION használatával az AAS keretében igénybe vett kedvezmény megállapításához. A vállalat rámutatott, hogy a Bizottság azért vette igénybe ezt a módszert, mert a Reliance feltehetőleg felhasználhatja a más termékekre megadott AAS engedélyeket a PET gyártásához szükséges nyersanyagok importjához. A Reliance vitatta, hogy a Bizottság alátámasztotta volna ezt a megállapítást. A vállalat továbbá úgy érvelt, hogy a SION-alapú módszer alkalmazásával a Bizottság a lehető legmagasabb kedvezményt számította ki, amelyet a Reliance feltehetőleg megkaphatott. A Reliance megjegyezte, hogy a korábbi vizsgálatokban a Bizottság csak az adott termékre ténylegesen megkapott kedvezményt vette figyelembe, a más termékekre feltehetőleg megkapott kedvezményeket nem. A Reliance úgy érvelt, hogy az AAS keretében igénybe vett kedvezmény megállapításánál a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a felülvizsgálati időszakban a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében történt összes import tekintetében elmaradt vámot.

| (43) | A Bizottság megjegyzi, hogy a jelenlegi vizsgálatban alkalmazott módszert a Reliance dolgozta ki. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a PET-től különböző termékekre vonatkozó AAS engedélyek keretében importált nyersanyagok PET-gyártásban való felhasználása nem merő hipotézis, mint ahogyan az sem, hogy a PET-engedélyek keretében importált nyersanyagokat nem PET-gyártáshoz használják fel. Szerkezetéből kifolyólag a Reliance által a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében vámmentesen importált alapanyagok nem közvetlen alapanyagok, hanem alapvető nyersanyagok, mint például a nafta. Ahogyan azt a vizsgálat során a Reliance is megerősítette, és ahogyan azt a (31) preambulumbekezdés ismertette, ezeket az alapvető nyersanyagokat más, a petrolkémiai ágazati és azon kívüli termékekre szóló AAS engedélyek keretében importálják (és ezen termékeknél használják fel őket). Nincsenek egyedi zárt rendszerek e termékek gyártása tekintetében, így ezek a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében importált alapanyagok keverednek egyéb, más termékekre vonatkozó AAS engedélyek keretében importált alapanyagokkal. Ebből a keverékből az AAS engedélyek vagy más rendszerek keretében exportált és belföldi piacon értékesített termékek palettáját gyártják. Ellentétben azzal, amit a Reliance állít, ez a helyzet, valamint a (37) preambulumbekezdésben említett megfontolások megerősítik, hogy a felülvizsgálati időszakban a PET-exportokra nyújtott tényleges kedvezmények meghatározásakor nem lehet csak az ezen időszak alatt a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében importált alapanyagok vizsgálatára támaszkodni. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság megjegyzi, hogy a jelenlegi vizsgálatban alkalmazott módszert a Reliance dolgozta ki. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a PET-től különböző termékekre vonatkozó AAS engedélyek keretében importált nyersanyagok PET-gyártásban való felhasználása nem merő hipotézis, mint ahogyan az sem, hogy a PET-engedélyek keretében importált nyersanyagokat nem PET-gyártáshoz használják fel. Szerkezetéből kifolyólag a Reliance által a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében vámmentesen importált alapanyagok nem közvetlen alapanyagok, hanem alapvető nyersanyagok, mint például a nafta. Ahogyan azt a vizsgálat során a Reliance is megerősítette, és ahogyan azt a (31) preambulumbekezdés ismertette, ezeket az alapvető nyersanyagokat más, a petrolkémiai ágazati és azon kívüli termékekre szóló AAS engedélyek keretében importálják (és ezen termékeknél használják fel őket). Nincsenek egyedi zárt rendszerek e termékek gyártása tekintetében, így ezek a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében importált alapanyagok keverednek egyéb, más termékekre vonatkozó AAS engedélyek keretében importált alapanyagokkal. Ebből a keverékből az AAS engedélyek vagy más rendszerek keretében exportált és belföldi piacon értékesített termékek palettáját gyártják. Ellentétben azzal, amit a Reliance állít, ez a helyzet, valamint a (37) preambulumbekezdésben említett megfontolások megerősítik, hogy a felülvizsgálati időszakban a PET-exportokra nyújtott tényleges kedvezmények meghatározásakor nem lehet csak az ezen időszak alatt a PET-re vonatkozó AAS engedélyek keretében importált alapanyagok vizsgálatára támaszkodni.

| (44) | Ami a Reliance utalásában szereplő, korábbi vizsgálatok során alkalmazott módszereket illeti, relevánsnak csak a vámok jelenlegi mértékéhez vezető vizsgálat tekinthető. A (38)–(40) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Bizottságnak nem állt rendelkezésére elengedő adat e módszertan alkalmazásához. Ennek fényében a Bizottság megállapította, hogy a jelenlegi vizsgálatban alkalmazott módszertan hitelesen tükrözi az AAS rendszerben a felülvizsgálati időszak során a PET-exportokra nyújtott tényleges kedvezményeket. |
| --- | --- |

(44)

Ami a Reliance utalásában szereplő, korábbi vizsgálatok során alkalmazott módszereket illeti, relevánsnak csak a vámok jelenlegi mértékéhez vezető vizsgálat tekinthető. A (38)–(40) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Bizottságnak nem állt rendelkezésére elengedő adat e módszertan alkalmazásához. Ennek fényében a Bizottság megállapította, hogy a jelenlegi vizsgálatban alkalmazott módszertan hitelesen tükrözi az AAS rendszerben a felülvizsgálati időszak során a PET-exportokra nyújtott tényleges kedvezményeket.

| (45) | A Bizottság nem ért egyet abban, hogy a kiválasztott módszerrel a lehető legmagasabb mértékű kedvezményt számította ki, amelyet a Reliance a PET-exportok tekintetében megkaphatott. A számítások a felülvizsgálati időszakban alkalmazott árakon és vámokon alapulnak, míg a releváns exportok, a (37) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, történhettek ezen időszak előtt, alatt és után. Ami a Bizottság által kiszámított kedvezmény vélelmezettségét illeti, a (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, India kormánya megerősítette, hogy nem valószínűsíthető, hogy egy vállalat ne vegyen igénybe egy olyan kedvezményt, amelyre jogosult egy AAS engedély keretében. Egy vállalat csak akkor exportál az AAS keretében, ha már importálta a releváns alapanyagokat vagy erre készül. Különben a későbbiekben részletesen leírt DDS rendszert vette volna igénybe, amelynek nem előfeltétele az alapanyagok importálása. A végső közzététel után a Reliance nem nyújtott be észrevételéket arra vonatkozóan, hogy miért ne tudná igénybe venni azokat a kedvezményeket, amelyekre az AAS keretében történő export őt feljogosítja. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság nem ért egyet abban, hogy a kiválasztott módszerrel a lehető legmagasabb mértékű kedvezményt számította ki, amelyet a Reliance a PET-exportok tekintetében megkaphatott. A számítások a felülvizsgálati időszakban alkalmazott árakon és vámokon alapulnak, míg a releváns exportok, a (37) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, történhettek ezen időszak előtt, alatt és után. Ami a Bizottság által kiszámított kedvezmény vélelmezettségét illeti, a (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, India kormánya megerősítette, hogy nem valószínűsíthető, hogy egy vállalat ne vegyen igénybe egy olyan kedvezményt, amelyre jogosult egy AAS engedély keretében. Egy vállalat csak akkor exportál az AAS keretében, ha már importálta a releváns alapanyagokat vagy erre készül. Különben a későbbiekben részletesen leírt DDS rendszert vette volna igénybe, amelynek nem előfeltétele az alapanyagok importálása. A végső közzététel után a Reliance nem nyújtott be észrevételéket arra vonatkozóan, hogy miért ne tudná igénybe venni azokat a kedvezményeket, amelyekre az AAS keretében történő export őt feljogosítja.

| (46) | A Reliance és India kormánya azzal érvelt, hogy az AAS alapján történő kedvezményszámítás során csak a Reliance által nagyobb mértékű kedvezményként kapott kedvezményeket kellene figyelembe venni. A Reliance és India kormánya úgy érvelt, hogy az AAS-t a 23. függelék-alapú, a ténylegesen felhasznált értékek jelentését előíró rendszer létezése miatt az alaprendelet 3. cikke 1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni. A Reliance és India kormánya szerint ez, a 23. függelék szerinti, független ellenőrök általi tanúsítással, valamint az India kormánya által végrehajtható ellenőrzésekkel együtt megfelelő ellenőrzési eljárást alkot. Végezetül a Reliance úgy érvelt, hogy a hatékonysága miatt, India kormánya biztos lehet abban, hogy – amennyiben tiszteletben tartják a SION-t – nem ítélnek meg nagyobb mértékű vámvisszautalást. |
| --- | --- |

(46)

A Reliance és India kormánya azzal érvelt, hogy az AAS alapján történő kedvezményszámítás során csak a Reliance által nagyobb mértékű kedvezményként kapott kedvezményeket kellene figyelembe venni. A Reliance és India kormánya úgy érvelt, hogy az AAS-t a 23. függelék-alapú, a ténylegesen felhasznált értékek jelentését előíró rendszer létezése miatt az alaprendelet 3. cikke 1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni. A Reliance és India kormánya szerint ez, a 23. függelék szerinti, független ellenőrök általi tanúsítással, valamint az India kormánya által végrehajtható ellenőrzésekkel együtt megfelelő ellenőrzési eljárást alkot. Végezetül a Reliance úgy érvelt, hogy a hatékonysága miatt, India kormánya biztos lehet abban, hogy – amennyiben tiszteletben tartják a SION-t – nem ítélnek meg nagyobb mértékű vámvisszautalást.

| (47) | A (31) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Reliance (43) preambulumbekezdésben leírt helyzete miatt az alapanyagok felhasználása a SION-ok alapján történik. A Bizottság helyszíni ellenőrző vizsgálata során a Reliance nem nyújtott be a Bizottságnak 23. függeléket az érintett termék tekintetében. Ilyen 23. függeléket csak az indiai kormányon keresztül juttattak el a Bizottsághoz a Reliance telephelyén és India kormányának helyiségeiben tett helyszíni ellenőrző vizsgálatok után. A 23. függelék is tartalmazza a független ellenőr által a tanúsításban közölt nyilatkozatot, mely szerint az ellenőrzött ténylegesen felhasznált mennyiség a vállalat költségkimutatásain alapszik. A Bizottság nem talált arra vonatkozó bizonyítékot, hogy India kormánya a PET, vagy más, a Reliance által gyártott termék tekintetében ellenőrizte volna a 23. függelékben benyújtott információkat. Így a Bizottság nem ért egyet azzal, hogy létezik megfelelő ellenőrzési eljárás. Végezetül, a (34) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a standard input-output normák nem tekinthetők a tényleges felhasználás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezért az e preambulumbekezdésben kifejtett indokok miatt a Bizottság nem ért egyet azzal, hogy az AAS-t az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni. |
| --- | --- |

(47)

A (31) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Reliance (43) preambulumbekezdésben leírt helyzete miatt az alapanyagok felhasználása a SION-ok alapján történik. A Bizottság helyszíni ellenőrző vizsgálata során a Reliance nem nyújtott be a Bizottságnak 23. függeléket az érintett termék tekintetében. Ilyen 23. függeléket csak az indiai kormányon keresztül juttattak el a Bizottsághoz a Reliance telephelyén és India kormányának helyiségeiben tett helyszíni ellenőrző vizsgálatok után. A 23. függelék is tartalmazza a független ellenőr által a tanúsításban közölt nyilatkozatot, mely szerint az ellenőrzött ténylegesen felhasznált mennyiség a vállalat költségkimutatásain alapszik. A Bizottság nem talált arra vonatkozó bizonyítékot, hogy India kormánya a PET, vagy más, a Reliance által gyártott termék tekintetében ellenőrizte volna a 23. függelékben benyújtott információkat. Így a Bizottság nem ért egyet azzal, hogy létezik megfelelő ellenőrzési eljárás. Végezetül, a (34) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a standard input-output normák nem tekinthetők a tényleges felhasználás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezért az e preambulumbekezdésben kifejtett indokok miatt a Bizottság nem ért egyet azzal, hogy az AAS-t az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni.

| (48) | A Reliance megjegyezte továbbá, hogy 2014 júliusa óta a reformátumokra érvényes importteher 10 %-ról 2,5 %-ra esett vissza. Mivel az AAS keretében érvényesülő kedvezményt az elmaradt behozatali vám alapján számították ki, a Reliance úgy érvelt, hogy ezt a változást, mivel tartós jellegű, figyelembe kell venni a rendszer keretében nyújtott kedvezmény kiszámításánál. |
| --- | --- |

(48)

A Reliance megjegyezte továbbá, hogy 2014 júliusa óta a reformátumokra érvényes importteher 10 %-ról 2,5 %-ra esett vissza. Mivel az AAS keretében érvényesülő kedvezményt az elmaradt behozatali vám alapján számították ki, a Reliance úgy érvelt, hogy ezt a változást, mivel tartós jellegű, figyelembe kell venni a rendszer keretében nyújtott kedvezmény kiszámításánál.

| (49) | A Bizottság megjegyzi, hogy – összhangban az alaprendelet 5. cikkével – a „kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő félre átruházott, a támogatás alkalmazásával kapcsolatosan lefolytatásra kerülő vizsgálati folyamat során a vizsgált időszak vonatkozásában feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően kell kiszámítani.” Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban az olyan változásokat, amelyek a felülvizsgálati időszak után léptek fel, csak akkor lehet figyelembe venni, ha a támogatást vagy támogatásokat visszavonták, vagy ha bizonyították, hogy a támogatások semmilyen kedvezményt nem jelentenek az érintett export tekintetében. Ebben az esetben nem ez a helyzet. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság megjegyzi, hogy – összhangban az alaprendelet 5. cikkével – a „kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő félre átruházott, a támogatás alkalmazásával kapcsolatosan lefolytatásra kerülő vizsgálati folyamat során a vizsgált időszak vonatkozásában feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően kell kiszámítani.” Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban az olyan változásokat, amelyek a felülvizsgálati időszak után léptek fel, csak akkor lehet figyelembe venni, ha a támogatást vagy támogatásokat visszavonták, vagy ha bizonyították, hogy a támogatások semmilyen kedvezményt nem jelentenek az érintett export tekintetében. Ebben az esetben nem ez a helyzet.

| (50) | India kormánya úgy érvelt, hogy a Bizottság ugyanazon exportügyletek tekintetében mind az AAS-ből, mind a DDS-ből származó kedvezményt figyelembe vette. India kormánya megjegyezte, hogy a vállalatok a PET-alapanyagok importálásához igénybe vehetik az AAS-t, de később exportálhatják a legyártott PET egy részét a DDS keretében. Ebben az esetben a vállalatnak kötelezettséget kell vállalnia más exportra az alapanyagok után meg nem fizetett vám fejében. India kormánya úgy érvelt, hogy ha a Bizottság ebben az esetben a kedvezményt ezen alapanyagok tekintetében az AAS keretében elmaradt teljes behozatali vám, valamint a DDS keretében történő exportnál megadott teljes vámkedvezmény alapján számítja ki, akkor azzal kétszer számolna a kedvezménnyel. |
| --- | --- |

(50)

India kormánya úgy érvelt, hogy a Bizottság ugyanazon exportügyletek tekintetében mind az AAS-ből, mind a DDS-ből származó kedvezményt figyelembe vette. India kormánya megjegyezte, hogy a vállalatok a PET-alapanyagok importálásához igénybe vehetik az AAS-t, de később exportálhatják a legyártott PET egy részét a DDS keretében. Ebben az esetben a vállalatnak kötelezettséget kell vállalnia más exportra az alapanyagok után meg nem fizetett vám fejében. India kormánya úgy érvelt, hogy ha a Bizottság ebben az esetben a kedvezményt ezen alapanyagok tekintetében az AAS keretében elmaradt teljes behozatali vám, valamint a DDS keretében történő exportnál megadott teljes vámkedvezmény alapján számítja ki, akkor azzal kétszer számolna a kedvezménnyel.

| (51) | A Bizottság megjegyzi, hogy India kormányának érve előfeltételezi, hogy az AAS keretében megadott kedvezményt kizárólag a felülvizsgálati időszak során történt import alapján, a DDS keretében megadott kedvezményt pedig kizárólag az export alapján számították ki. Azonban, ahogyan azt a (40) preambulumbekezdés is ismertette, az AAS keretében megadott kedvezményt a felülvizsgálati időszak alatt történt PET-export alapján, valamint azon elmaradt importok alapján számították ki, amelyekre ezen export jogosította fel a vállalatot. Ebben a helyzetben a kétszeres figyelembevétel lehetetlen. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az e rendszer keretében fennálló lehetőség miatt, mely szerint az alapanyagokat egy adott rendszer keretében lehet importálni, a keletkező termékeket pedig egy másik rendszer keretében exportálni, is bizonyított, hogy a Bizottság által alkalmazott módszer megfelel arra, hogy megfelelően ki lehessen számítani az AAS keretében megadott kedvezményt. Szintén bizonyítja a tényleges alapanyag-felhasználás nyomonkövethetőségének hiányát, amely alátámasztja, hogy az AAS nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság megjegyzi, hogy India kormányának érve előfeltételezi, hogy az AAS keretében megadott kedvezményt kizárólag a felülvizsgálati időszak során történt import alapján, a DDS keretében megadott kedvezményt pedig kizárólag az export alapján számították ki. Azonban, ahogyan azt a (40) preambulumbekezdés is ismertette, az AAS keretében megadott kedvezményt a felülvizsgálati időszak alatt történt PET-export alapján, valamint azon elmaradt importok alapján számították ki, amelyekre ezen export jogosította fel a vállalatot. Ebben a helyzetben a kétszeres figyelembevétel lehetetlen. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az e rendszer keretében fennálló lehetőség miatt, mely szerint az alapanyagokat egy adott rendszer keretében lehet importálni, a keletkező termékeket pedig egy másik rendszer keretében exportálni, is bizonyított, hogy a Bizottság által alkalmazott módszer megfelel arra, hogy megfelelően ki lehessen számítani az AAS keretében megadott kedvezményt. Szintén bizonyítja a tényleges alapanyag-felhasználás nyomonkövethetőségének hiányát, amely alátámasztja, hogy az AAS nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek.

| (52) | Végezetül a Reliance úgy érvelt, hogy mivel az AAS és a DDS egymást kizáró rendszerek, ezért az e rendszerek keretében nyújtott kedvezményt csak az adott volumen tekintetében kell kiszámolni, az AAS és a DDS által biztosított kedvezmény átlagát alkalmazva. |
| --- | --- |

(52)

Végezetül a Reliance úgy érvelt, hogy mivel az AAS és a DDS egymást kizáró rendszerek, ezért az e rendszerek keretében nyújtott kedvezményt csak az adott volumen tekintetében kell kiszámolni, az AAS és a DDS által biztosított kedvezmény átlagát alkalmazva.

| (53) | Ahogyan azt a Reliance is jelezte a végleges közzétételhez fűzött észrevételeiben, a Bizottság az e két rendszer keretében nyújtott kedvezményt az Indiából származó érintett termék teljes exportvolumene alapján számította ki. Ez a módszer összhangban áll az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével. Továbbá, ahogyan azt (51) preambulumbekezdés is ismertette, a Bizottság által az AAS és a DDS keretében nyújtott kedvezmények kiszámításakor alkalmazott módszerek figyelembe veszik e két rendszer egymást kizáró voltát. A Reliance ezen érvelését ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(53)

Ahogyan azt a Reliance is jelezte a végleges közzétételhez fűzött észrevételeiben, a Bizottság az e két rendszer keretében nyújtott kedvezményt az Indiából származó érintett termék teljes exportvolumene alapján számította ki. Ez a módszer összhangban áll az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével. Továbbá, ahogyan azt (51) preambulumbekezdés is ismertette, a Bizottság által az AAS és a DDS keretében nyújtott kedvezmények kiszámításakor alkalmazott módszerek figyelembe veszik e két rendszer egymást kizáró voltát. A Reliance ezen érvelését ezért a Bizottság elutasítja.

3.3.   vámkedvezményrendszer (Duty Drawback Scheme, DDS)

| (54) | A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők igénybe vették a DDS rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők igénybe vették a DDS rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.3.1.   Jogalap

| (55) | A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák. |
| --- | --- |

(55)

A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák.

3.3.2.   Támogathatóság

| (56) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(56)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

3.3.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (57) | A jogosult exportőr kérelmezhet vámkedvezményt, amelyet a rendszer keretében exportált termékek FOB-paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a vámkedvezmény mértékét, beleértve az érintett terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. Az FOB-paritáson vett DDS-arány a felülvizsgálati időszakban az érintett termék esetében 3,9 % volt 2013. szeptember 21-ig, majd 3 % lett. |
| --- | --- |

(57)

A jogosult exportőr kérelmezhet vámkedvezményt, amelyet a rendszer keretében exportált termékek FOB-paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a vámkedvezmény mértékét, beleértve az érintett terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. Az FOB-paritáson vett DDS-arány a felülvizsgálati időszakban az érintett termék esetében 3,9 % volt 2013. szeptember 21-ig, majd 3 % lett.

| (58) | Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, és visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítási számla adataival, minden feltétel teljesül a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén. |
| --- | --- |

(58)

Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, és visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítási számla adataival, minden feltétel teljesül a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén.

| (59) | Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtatni, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidő belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetni az indiai kormánynak. |
| --- | --- |

(59)

Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtatni, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidő belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetni az indiai kormánynak.

| (60) | A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható. |
| --- | --- |

(60)

A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható.

| (61) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a vámkedvezmény összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható. |
| --- | --- |

(61)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a vámkedvezmény összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható.

3.3.4.   A DDS-sel kapcsolatos következtetések

| (62) | A DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámkedvezmény összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. E finanszírozás igénybevételekor nem alkalmaznak semmilyen korlátozást. Emellett a vámkedvezmény összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását. |
| --- | --- |

(62)

A DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámkedvezmény összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. E finanszírozás igénybevételekor nem alkalmaznak semmilyen korlátozást. Emellett a vámkedvezmény összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.

| (63) | A kivitelre adott vámkedvezmény mértékét az indiai kormány határozza meg a terméktől függően. Ugyanakkor, bár a támogatást vámkedvezménynek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a engedélyezett vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek jellemzőivel. Az exportőrnek kifizetett készpénz nem kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámhitel, amely nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjára vonatkozó behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál. |
| --- | --- |

(63)

A kivitelre adott vámkedvezmény mértékét az indiai kormány határozza meg a terméktől függően. Ugyanakkor, bár a támogatást vámkedvezménynek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a engedélyezett vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek jellemzőivel. Az exportőrnek kifizetett készpénz nem kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámhitel, amely nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjára vonatkozó behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál.

| (64) | Az exportőrök általi kivitelt követően az indiai kormány általi közvetlen finanszírozás formájában megvalósuló kifizetés az indiai kormány általi, az exportteljesítménytől függő közvetlen támogatásnak minősül, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(64)

Az exportőrök általi kivitelt követően az indiai kormány általi közvetlen finanszírozás formájában megvalósuló kifizetés az indiai kormány általi, az exportteljesítménytől függő közvetlen támogatásnak minősül, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

| (65) | A fentiekben kifejtett indokok alapján megállapítást nyert, hogy a DDS kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(65)

A fentiekben kifejtett indokok alapján megállapítást nyert, hogy a DDS kiegyenlíthető.

3.3.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (66) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a Bizottság a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a felülvizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló gazdasági előny figyelembevételével számította ki. E tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exportügylet megtörtént. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a vámkedvezmény összegét, amely az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja az exportfuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott exportügyletre nyújtandó vámkedvezmény összegét –, megszűnik az indiai kormány rendelkezési joga a támogatás megadása felett. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DDS keretében biztosított előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott vámkedvezmények összegét. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a Bizottság a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a felülvizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló gazdasági előny figyelembevételével számította ki. E tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exportügylet megtörtént. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a vámkedvezmény összegét, amely az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja az exportfuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott exportügyletre nyújtandó vámkedvezmény összegét –, megszűnik az indiai kormány rendelkezési joga a támogatás megadása felett. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DDS keretében biztosított előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott vámkedvezmények összegét.

| (67) | Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezeket a támogatási összegeket az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára mint megfelelő nevezőre vetítette ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(67)

Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezeket a támogatási összegeket az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára mint megfelelő nevezőre vetítette ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (68) | A Bizottság így megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 3,27 % volt a Dhunseri és 1,09 % a Reliance esetében. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság így megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 3,27 % volt a Dhunseri és 1,09 % a Reliance esetében.

3.3.6.   A végleges közzétételre vonatkozó megjegyzések

| (69) | A Reliance megjegyezte, hogy a DDS keretében nyújtott kedvezmény 3 %-ról 2,4 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak után. A Reliance úgy érvelt, hogy mivel ez a változás tartós jellegű, így figyelembe kellene venni a DDS keretében nyújtott kedvezmény meghatározásakor. A Reliance továbbá úgy érvelt, hogy a DDS alapján számított kedvezmény meghatározásakor csak a nagyobb mértékű kedvezményt kellene figyelembe venni, mivel a DDS-t az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni. |
| --- | --- |

(69)

A Reliance megjegyezte, hogy a DDS keretében nyújtott kedvezmény 3 %-ról 2,4 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak után. A Reliance úgy érvelt, hogy mivel ez a változás tartós jellegű, így figyelembe kellene venni a DDS keretében nyújtott kedvezmény meghatározásakor. A Reliance továbbá úgy érvelt, hogy a DDS alapján számított kedvezmény meghatározásakor csak a nagyobb mértékű kedvezményt kellene figyelembe venni, mivel a DDS-t az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni.

| (70) | Ami a DDS keretében nyújtott kedvezmény csökkenését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy – az alaprendelet 5. cikke szerint – a „kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő félre átruházott, a támogatás alkalmazásával kapcsolatosan lefolytatásra kerülő vizsgálati folyamat során a vizsgált időszak vonatkozásában feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően kell kiszámítani.” Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban az olyan változásokat, amelyek a felülvizsgálati időszak után léptek fel, csak akkor lehet figyelembe venni, ha a támogatást vagy támogatásokat visszavonták, vagy ha bizonyították, hogy a támogatások semmilyen kedvezményt nem jelentenek az érintett export tekintetében. Itt nem ez az eset áll fenn, ezért ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(70)

Ami a DDS keretében nyújtott kedvezmény csökkenését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy – az alaprendelet 5. cikke szerint – a „kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő félre átruházott, a támogatás alkalmazásával kapcsolatosan lefolytatásra kerülő vizsgálati folyamat során a vizsgált időszak vonatkozásában feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően kell kiszámítani.” Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban az olyan változásokat, amelyek a felülvizsgálati időszak után léptek fel, csak akkor lehet figyelembe venni, ha a támogatást vagy támogatásokat visszavonták, vagy ha bizonyították, hogy a támogatások semmilyen kedvezményt nem jelentenek az érintett export tekintetében. Itt nem ez az eset áll fenn, ezért ezt az érvet el kell utasítani.

| (71) | Ami azt az érvet illeti, hogy a DDS-t az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni, semmilyen, ezt az állítást alátámasztó bizonyítékot nem nyújtottak be a Bizottsághoz. Ezt az állítást ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(71)

Ami azt az érvet illeti, hogy a DDS-t az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti engedélyezett vámkedvezményrendszernek kellene tekinteni, semmilyen, ezt az állítást alátámasztó bizonyítékot nem nyújtottak be a Bizottsághoz. Ezt az állítást ezért elutasítják.

3.4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| (72) | A Bizottság megállapította, hogy az EPCGS keretében a Reliance koncessziókat kapott, amelyeket a felülvizsgálati időszakban az érintett termék vonatkozásában nyújtottak. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság megállapította, hogy az EPCGS keretében a Reliance koncessziókat kapott, amelyeket a felülvizsgálati időszakban az érintett termék vonatkozásában nyújtottak.

3.4.1.   Jogalap

| (73) | Az EPCGS részletes leírása az FTP 09–14 5. fejezetében, valamint a HOP I 09–14 5. fejezetében található. |
| --- | --- |

(73)

Az EPCGS részletes leírása az FTP 09–14 5. fejezetében, valamint a HOP I 09–14 5. fejezetében található.

3.4.2.   Támogathatóság

| (74) | Az e rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó-exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő-exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(74)

Az e rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó-exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő-exportőrök jogosultak.

3.4.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (75) | Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb tíz éves használt) beruházási javakat. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az FTP 09–14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb. |
| --- | --- |

(75)

Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb tíz éves használt) beruházási javakat. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az FTP 09–14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

| (76) | Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Másik megoldásként a belföldi gyártó a beruházási javak exportösztönzési rendszere szerinti engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében tarthat igényt exportnak tekintett tranzakcióból származó kedvezményre. |
| --- | --- |

(76)

Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Másik megoldásként a belföldi gyártó a beruházási javak exportösztönzési rendszere szerinti engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében tarthat igényt exportnak tekintett tranzakcióból származó kedvezményre.

3.4.4.   Az EPCGS-szel kapcsolatos következtetések

| (77) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(77)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

| (78) | Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(78)

Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

| (79) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem engedélyezett vámkedvezményrendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(79)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem engedélyezett vámkedvezményrendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során.

3.4.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (80) | A Bizottság a támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számította ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A felülvizsgálati időszakban kifizetett támogatási összeget ezután a meg nem fizetett vámok teljes összegének az értékcsökkenési időszakkal való elosztásával számították ki. Az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében. E célra a vizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének a kiszámításához a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számította ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A felülvizsgálati időszakban kifizetett támogatási összeget ezután a meg nem fizetett vámok teljes összegének az értékcsökkenési időszakkal való elosztásával számították ki. Az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében. E célra a vizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének a kiszámításához a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták.

| (81) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében e támogatási összeg került elosztásra az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportforgalmára – amely nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében e támogatási összeg került elosztásra az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportforgalmára – amely nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt.

| (82) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,43 % volt a Reliance esetében. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,43 % volt a Reliance esetében.

3.5.   Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS)

| (83) | A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők igénybe vették az FMS rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők igénybe vették az FMS rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.5.1.   Jogalap

| (84) | Az FMS részletes leírása az FTP 09–14 3.14. pontjában, valamint a HOP I 09–14 3.8. pontjában található. |
| --- | --- |

(84)

Az FMS részletes leírása az FTP 09–14 3.14. pontjában, valamint a HOP I 09–14 3.8. pontjában található.

3.5.2.   Támogathatóság

| (85) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(85)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

3.5.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (86) | E rendszer keretében minden PET terméknek a HOP I 09–14 37C. függelékének 1. és 2. táblázatában felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 3 %-áig vámhitelre jogosult. 2011. április 1-jétől minden terméknek a 37C. függelék 3. táblázatában (különlegesen fontos piacok, Special Focus Markets) felsorolt országokba irányuló exportja a FOB-paritáson számított értékének 4 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. |
| --- | --- |

(86)

E rendszer keretében minden PET terméknek a HOP I 09–14 37C. függelékének 1. és 2. táblázatában felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 3 %-áig vámhitelre jogosult. 2011. április 1-jétől minden terméknek a 37C. függelék 3. táblázatában (különlegesen fontos piacok, Special Focus Markets) felsorolt országokba irányuló exportja a FOB-paritáson számított értékének 4 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát.

| (87) | Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve. |
| --- | --- |

(87)

Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve.

| (88) | A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a panaszos a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(88)

A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a panaszos a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

3.5.4.   Az FMS-sel kapcsolatos következtetések

| (89) | Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(89)

Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását.

| (90) | Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(90)

Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (91) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az engedélyezett vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják fel őket az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(91)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az engedélyezett vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják fel őket az exportált termékek előállítása során.

3.5.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (92) | A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy azt a felülvizsgálati időszakban a kérelmezők eredményszemléleti alapon az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelték el. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében e támogatási összeg (számláló) került kivetítésre az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára – amely megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt. |
| --- | --- |

(92)

A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy azt a felülvizsgálati időszakban a kérelmezők eredményszemléleti alapon az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelték el. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében e támogatási összeg (számláló) került kivetítésre az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára – amely megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt.

| (93) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,41 % volt a Dhunseri és 1,16 % a Reliance esetében. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,41 % volt a Dhunseri és 1,16 % a Reliance esetében.

3.5.6.   Az FMS visszavonása és felváltása

| (94) | 2015. április 1-jén India kormánya új külkereskedelem-politikai dokumentumot tett közzé a 2015–2020 közötti időszakra. Az új külkereskedelem-politikai dokumentumban az FMS-t, másik négy rendszerrel együtt, az áruexport-ösztönző rendszer (Merchandise Export Incentive Scheme, MEIS) váltotta fel. A MEIS nem alkalmazható az érintett termékre, mivel a PET nem szerepel a jogosult termékek jegyzékében. Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban e támogatási rendszer tekintetében nem kell intézkedést hozni. |
| --- | --- |

(94)

2015. április 1-jén India kormánya új külkereskedelem-politikai dokumentumot tett közzé a 2015–2020 közötti időszakra. Az új külkereskedelem-politikai dokumentumban az FMS-t, másik négy rendszerrel együtt, az áruexport-ösztönző rendszer (Merchandise Export Incentive Scheme, MEIS) váltotta fel. A MEIS nem alkalmazható az érintett termékre, mivel a PET nem szerepel a jogosult termékek jegyzékében. Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban e támogatási rendszer tekintetében nem kell intézkedést hozni.

3.6.   Termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme, FPS)

| (95) | A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők igénybe vették az FPS rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők igénybe vették az FPS rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.6.1.   Jogalap

| (96) | A rendszer részletes leírását az FTP 09–14 3.15–3.17. bekezdése és a HOP I 09–14 3.9–3.11. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(96)

A rendszer részletes leírását az FTP 09–14 3.15–3.17. bekezdése és a HOP I 09–14 3.9–3.11. fejezete tartalmazza.

3.6.2.   Támogathatóság

| (97) | Az FTP 09–14 3.15.2. bekezdése szerint e rendszer igénybevételére a HOP I 09–14 37D. függelékében feltüntetett termékek exportőrei jogosultak. |
| --- | --- |

(97)

Az FTP 09–14 3.15.2. bekezdése szerint e rendszer igénybevételére a HOP I 09–14 37D. függelékében feltüntetett termékek exportőrei jogosultak.

3.6.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (98) | A HOP I 09–14 37D. függelékében található jegyzékben szereplő termékeket forgalmazó exportőrök benyújthatnak vámhitelre jogosító igazolvány iránti kérelmet az FPS rendszer keretében (FPS Duty Credit scrip); a vámhitel az export FOB-paritáson számított értéke 2, illetve 5 %-ának felel meg. Az érintett termék a 37D. függelék 1. táblázatában szerepel és 2 %-os vámhitelre jogosult. |
| --- | --- |

(98)

A HOP I 09–14 37D. függelékében található jegyzékben szereplő termékeket forgalmazó exportőrök benyújthatnak vámhitelre jogosító igazolvány iránti kérelmet az FPS rendszer keretében (FPS Duty Credit scrip); a vámhitel az export FOB-paritáson számított értéke 2, illetve 5 %-ának felel meg. Az érintett termék a 37D. függelék 1. táblázatában szerepel és 2 %-os vámhitelre jogosult.

| (99) | Az FPS kiviteltől függő rendszer, vagyis az e rendszer kedvezményeire való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. A vállalat online kérelmet nyújt be az illetékes hatósághoz, mellékelve az exportmegrendelés és a számlák másolatát, a kérelmezési díj kifizetését igazoló banki elismervényt, a szállítólevelek másolatát és a fizetést igazoló banki bizonylatot („bank realization certificate”) vagy a dokumentumok közvetlen negociálása esetén az átutalt valuta beérkezését igazoló dokumentumot („foreign inward remittance certificate”). Amennyiben a vállalat egy másik rendszerben igényelhető kedvezmény kérelmezése során már benyújtotta a szállítólevelek és/vagy a banki bizonylatok eredetijét, azok saját maga által igazolt másolatait is benyújthatja, amelyeken fel kell tüntetnie, hogy mely hatósághoz nyújtotta be az eredeti dokumentumokat. Az FPS rendszer keretében nyújtott hitel iránti online kérelem legfeljebb 50 szállítólevélre terjedhet ki. |
| --- | --- |

(99)

Az FPS kiviteltől függő rendszer, vagyis az e rendszer kedvezményeire való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. A vállalat online kérelmet nyújt be az illetékes hatósághoz, mellékelve az exportmegrendelés és a számlák másolatát, a kérelmezési díj kifizetését igazoló banki elismervényt, a szállítólevelek másolatát és a fizetést igazoló banki bizonylatot („bank realization certificate”) vagy a dokumentumok közvetlen negociálása esetén az átutalt valuta beérkezését igazoló dokumentumot („foreign inward remittance certificate”). Amennyiben a vállalat egy másik rendszerben igényelhető kedvezmény kérelmezése során már benyújtotta a szállítólevelek és/vagy a banki bizonylatok eredetijét, azok saját maga által igazolt másolatait is benyújthatja, amelyeken fel kell tüntetnie, hogy mely hatósághoz nyújtotta be az eredeti dokumentumokat. Az FPS rendszer keretében nyújtott hitel iránti online kérelem legfeljebb 50 szállítólevélre terjedhet ki.

| (100) | A Bizottság megállapította, hogy az indiai számviteli standardok szerint az FPS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók vámkifizetésre bármely, későbbiekben importált termék vonatkozásában, kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alatt álló termékeket. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. Az FPS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapította, hogy az indiai számviteli standardok szerint az FPS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók vámkifizetésre bármely, későbbiekben importált termék vonatkozásában, kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alatt álló termékeket. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. Az FPS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.

3.6.4.   Az FPS-sel kapcsolatos következtetések

| (101) | Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FPS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FPS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja a likviditását. |
| --- | --- |

(101)

Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FPS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FPS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja a likviditását.

| (102) | Ezen túlmenően az FPS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(102)

Ezen túlmenően az FPS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (103) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult az FPS-ből származó kedvezmények igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak az FPS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(103)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult az FPS-ből származó kedvezmények igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak az FPS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

3.6.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (104) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a Bizottság a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a felülvizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló gazdasági előny figyelembevételével számította ki. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jut hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exportügyletekre. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az exportfuvarszámlát, amelyen egyebek között a szóban forgó exportügylethez nyújtandó FPS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. A fentiek fényében a Bizottság indokoltnak tekinti az FPS keretében biztosított kedvezmények értékelése során figyelembe venni a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott hitelek összegét. |
| --- | --- |

(104)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a Bizottság a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a felülvizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló gazdasági előny figyelembevételével számította ki. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jut hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exportügyletekre. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az exportfuvarszámlát, amelyen egyebek között a szóban forgó exportügylethez nyújtandó FPS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. A fentiek fényében a Bizottság indokoltnak tekinti az FPS keretében biztosított kedvezmények értékelése során figyelembe venni a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott hitelek összegét.

| (105) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,66 % volt a Dhunseri és 1,27 % a Reliance esetében. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,66 % volt a Dhunseri és 1,27 % a Reliance esetében.

3.6.6.   Az FPS visszavonása és felváltása

| (106) | 2015. április 1-jén India kormánya új külkereskedelem-politikai dokumentumot tett közzé a 2015–2020 közötti időszakra. Az új külkereskedelem-politikai dokumentumban az FMS-t, másik négy rendszerrel együtt, az áruexport-ösztönző rendszer (Merchandise Export Incentive Scheme, MEIS) váltotta fel. A MEIS nem alkalmazható az érintett termékre, mivel a PET nem szerepel a jogosult termékek jegyzékében. Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével összhangban e támogatási rendszer tekintetében nem kell intézkedést hozni. |
| --- | --- |

(106)

2015. április 1-jén India kormánya új külkereskedelem-politikai dokumentumot tett közzé a 2015–2020 közötti időszakra. Az új külkereskedelem-politikai dokumentumban az FMS-t, másik négy rendszerrel együtt, az áruexport-ösztönző rendszer (Merchandise Export Incentive Scheme, MEIS) váltotta fel. A MEIS nem alkalmazható az érintett termékre, mivel a PET nem szerepel a jogosult termékek jegyzékében. Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével összhangban e támogatási rendszer tekintetében nem kell intézkedést hozni.

3.7.   Többletexport-ösztönzési program (Incremental Exports Incentivisation Scheme, IEIS)

| (107) | A Bizottság megállapította, hogy a Dhunseri igénybe vette az IEIS rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megállapította, hogy a Dhunseri igénybe vette az IEIS rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.7.1.   Jogalap

| (108) | Az IEIS részletes leírása az FTP 3. fejezetének 3.14.4. pontjában, valamint a HOP I 09–14 3. fejezetének 3.8.3 pontjában található. |
| --- | --- |

(108)

Az IEIS részletes leírása az FTP 3. fejezetének 3.14.4. pontjában, valamint a HOP I 09–14 3. fejezetének 3.8.3 pontjában található.

3.7.2.   Támogathatóság

| (109) | A rendszert olyan exportőrök vehetik igénybe, amelyek exportáltak a 2011–2012-es és a 2012–2013-as pénzügyi évben. |
| --- | --- |

(109)

A rendszert olyan exportőrök vehetik igénybe, amelyek exportáltak a 2011–2012-es és a 2012–2013-as pénzügyi évben.

3.7.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (110) | A rendszer célja, hogy ösztönözze a többletexportot. A rendszer régióspecifikus és az Egyesült Államokba, Európába és Ázsiába, valamint Latin-Amerika és Afrika 53 országába irányuló exportra vonatkozik. |
| --- | --- |

(110)

A rendszer célja, hogy ösztönözze a többletexportot. A rendszer régióspecifikus és az Egyesült Államokba, Európába és Ázsiába, valamint Latin-Amerika és Afrika 53 országába irányuló exportra vonatkozik.

| (111) | Az exportőr a két egymást követő pénzügyi év tekintetében elért többletexportra az export FOB-paritáson számított értéke 2 %-nak megfelelő vámhitelre jogosító igazolványra jogosult. Az exportőrnek a kedvezmény igénybevételére vonatkozó kérelmét az adott pénzügyi év végén kell benyújtania. A kedvezmény mértéke az exportőr által elért teljes exportforgalmon alapszik. Az ezen az alapon kiszámított és nyújtott vámhitelre jogosító igazolvány szabadon átruházható. Az ilyen igazolvánnyal továbbá belföldi beszerzést lehet eszközölni és szolgáltatási adót lehet megfizetni. |
| --- | --- |

(111)

Az exportőr a két egymást követő pénzügyi év tekintetében elért többletexportra az export FOB-paritáson számított értéke 2 %-nak megfelelő vámhitelre jogosító igazolványra jogosult. Az exportőrnek a kedvezmény igénybevételére vonatkozó kérelmét az adott pénzügyi év végén kell benyújtania. A kedvezmény mértéke az exportőr által elért teljes exportforgalmon alapszik. Az ezen az alapon kiszámított és nyújtott vámhitelre jogosító igazolvány szabadon átruházható. Az ilyen igazolvánnyal továbbá belföldi beszerzést lehet eszközölni és szolgáltatási adót lehet megfizetni.

3.7.4.   Az IEIS-sel kapcsolatos következtetések

| (112) | Az IEIS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az IEIS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az IEIS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja a likviditását. |
| --- | --- |

(112)

Az IEIS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az IEIS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az IEIS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja a likviditását.

| (113) | Ezen túlmenően az IEIS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(113)

Ezen túlmenően az IEIS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (114) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult az IEIS-ből származó kedvezmények igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak az IEIS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(114)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult az IEIS-ből származó kedvezmények igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak az IEIS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

3.7.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (115) | A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében e támogatási összeg (számláló) került kivetítésre az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportforgalmára – amely nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében e támogatási összeg (számláló) került kivetítésre az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportforgalmára – amely nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt.

| (116) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,74 % volt a Dhunseri esetében. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,74 % volt a Dhunseri esetében.

3.7.6.   A végleges közzétételre vonatkozó megjegyzések

| (117) | A végleges közzétételre vonatkozó megjegyzéseiben a Dhunseri úgy érvelt, hogy a rendszer megszűnt és a 2015–2020-ra szóló új FTP-ben nem jelent meg újra. |
| --- | --- |

(117)

A végleges közzétételre vonatkozó megjegyzéseiben a Dhunseri úgy érvelt, hogy a rendszer megszűnt és a 2015–2020-ra szóló új FTP-ben nem jelent meg újra.

| (118) | A Bizottság megerősítette, hogy a rendszert nem vezették be újra az új FTP-ben, és hogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban az IEIS tekintetében így nem kell intézkedést hozni. A Bizottság ennek megfelelően kiigazította a Dhunserire vonatkozó általános támogatási arányt. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megerősítette, hogy a rendszert nem vezették be újra az új FTP-ben, és hogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban az IEIS tekintetében így nem kell intézkedést hozni. A Bizottság ennek megfelelően kiigazította a Dhunserire vonatkozó általános támogatási arányt.

3.8.   Kutatás-fejlesztési jövedelemadó-ösztönzés (Income Tax Incentive for Research and Development, ITIRAD)

| (119) | A Bizottság megállapította, hogy a Reliance igénybe vette az ITIRAD rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság megállapította, hogy a Reliance igénybe vette az ITIRAD rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.8.1.   Jogalap

| (120) | Az ITIRAD részletes leírása a jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakaszában található. |
| --- | --- |

(120)

Az ITIRAD részletes leírása a jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakaszában található.

3.8.2.   Támogathatóság

| (121) | A biotechnológiai tevékenységet végző vagy bármely, a Tizenegyedik Ütemtervben nem szereplő árucikk vagy dolog gyártását vagy előállítását végző vállalat jogosult e rendszerben részt venni. A rendszer PET-gyártást végző vállalatokra is kiterjed. |
| --- | --- |

(121)

A biotechnológiai tevékenységet végző vagy bármely, a Tizenegyedik Ütemtervben nem szereplő árucikk vagy dolog gyártását vagy előállítását végző vállalat jogosult e rendszerben részt venni. A rendszer PET-gyártást végző vállalatokra is kiterjed.

3.8.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (122) | Az indiai kormány Tudományos és Ipari Kutatási Minisztériuma által jóváhagyott saját kutatási-fejlesztési létesítmények bármely költsége esetében (a földterület és az épület költségein kívül) a jövedelemadóból a ténylegesen felmerült költségek 200 %-ának megfelelő összeget lehet levonni. |
| --- | --- |

(122)

Az indiai kormány Tudományos és Ipari Kutatási Minisztériuma által jóváhagyott saját kutatási-fejlesztési létesítmények bármely költsége esetében (a földterület és az épület költségein kívül) a jövedelemadóból a ténylegesen felmerült költségek 200 %-ának megfelelő összeget lehet levonni.

3.8.4.   Az ITIRAD-dal kapcsolatos következtetések

| (123) | Az ITIRAD az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakasza szerinti adólevonás az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenkívül a nyereségadó-levonás gazdasági előnyt biztosít a vállalatnak, mivel növeli annak likviditását. |
| --- | --- |

(123)

Az ITIRAD az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakasza szerinti adólevonás az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenkívül a nyereségadó-levonás gazdasági előnyt biztosít a vállalatnak, mivel növeli annak likviditását.

| (124) | A jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakaszának megfogalmazása azonban azt bizonyítja, hogy az ITIRAD az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében jog szerint egyedi és ezért kiegyenlíthető. Az e rendszerre való jogosultságot nem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett objektív és semleges kritériumok vezérlik. Az e rendszer szerinti előnyök csak egyes gazdasági ágazatok számára érhetők el, mivel az indiai kormány e rendszert nem tette elérhetővé az összes ágazat részére. E korlátozás a rendszert egyedivé teszi, mivel az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdésében használt „gazdasági ágazatok csoportja” kategória egyes ágazatokra való korlátozással egyenértékű. Ez a korlátozás nem gazdasági jellegű, és nem is horizontális, mint az alkalmazottak száma vagy a vállalat mérete lenne. |
| --- | --- |

(124)

A jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakaszának megfogalmazása azonban azt bizonyítja, hogy az ITIRAD az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében jog szerint egyedi és ezért kiegyenlíthető. Az e rendszerre való jogosultságot nem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett objektív és semleges kritériumok vezérlik. Az e rendszer szerinti előnyök csak egyes gazdasági ágazatok számára érhetők el, mivel az indiai kormány e rendszert nem tette elérhetővé az összes ágazat részére. E korlátozás a rendszert egyedivé teszi, mivel az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdésében használt „gazdasági ágazatok csoportja” kategória egyes ágazatokra való korlátozással egyenértékű. Ez a korlátozás nem gazdasági jellegű, és nem is horizontális, mint az alkalmazottak száma vagy a vállalat mérete lenne.

3.8.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (125) | A támogatás összegét a felülvizsgálati időszakban a jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakasza rendelkezéseinek alkalmazása, illetve nem alkalmazása esetén esedékes nyereségadó-különbség alapján számították ki. Ez a támogatás az érintett termék minden, belföldi vagy külföldi értékesítésére igénybe vehető. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeg (számláló) került kivetítésre az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti forgalmára – amely megfelelő nevezőként szolgál. |
| --- | --- |

(125)

A támogatás összegét a felülvizsgálati időszakban a jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakasza rendelkezéseinek alkalmazása, illetve nem alkalmazása esetén esedékes nyereségadó-különbség alapján számították ki. Ez a támogatás az érintett termék minden, belföldi vagy külföldi értékesítésére igénybe vehető. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeg (számláló) került kivetítésre az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti forgalmára – amely megfelelő nevezőként szolgál.

| (126) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,04 % volt a Reliance esetében. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,04 % volt a Reliance esetében.

3.8.6.   A végleges közzétételre vonatkozó megjegyzések

| (127) | A Reliance a végleges közzétételre vonatkozó megjegyzéseiben úgy érvelt, hogy bár az ITIRAD az érintett termék mindenfajta értékesítésére vonatkozik, a Bizottság a rendszer keretében nyújtott támogatás arányának meghatározásakor csak az érintett termék exportértékesítését vette figyelembe nevezőként. |
| --- | --- |

(127)

A Reliance a végleges közzétételre vonatkozó megjegyzéseiben úgy érvelt, hogy bár az ITIRAD az érintett termék mindenfajta értékesítésére vonatkozik, a Bizottság a rendszer keretében nyújtott támogatás arányának meghatározásakor csak az érintett termék exportértékesítését vette figyelembe nevezőként.

| (128) | E megjegyzés elemzése után a Bizottság a fentieknek megfelelően újra kiszámította a támogatási arányt. A Bizottság így megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,01 % volt a Reliance esetében. |
| --- | --- |

(128)

E megjegyzés elemzése után a Bizottság a fentieknek megfelelően újra kiszámította a támogatási arányt. A Bizottság így megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,01 % volt a Reliance esetében.

3.9.   Az 1999-es nyugat-bengáli ösztönzési rendszer („1999-es WBIS”)

| (129) | A Bizottság megállapította, hogy a Dhunseri igénybe vette az 1999-es WBIS rendszert a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság megállapította, hogy a Dhunseri igénybe vette az 1999-es WBIS rendszert a felülvizsgálati időszakban.

3.9.1.   Jogalap

| (130) | A Nyugat-Bengália kormánya által alkalmazott rendszer részletes leírása a Nyugat-Bengália kormánya Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságának 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésében található meg. |
| --- | --- |

(130)

A Nyugat-Bengália kormánya által alkalmazott rendszer részletes leírása a Nyugat-Bengália kormánya Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságának 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésében található meg.

3.9.2.   Támogathatóság

| (131) | A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája (a vállalatok negatív listája), és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében. |
| --- | --- |

(131)

A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája (a vállalatok negatív listája), és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében.

3.9.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (132) | Nyugat-Bengália állam számos ösztönzőt biztosít az ipari vállalatoknak, többek közt a késztermékek eladására kivetett központi forgalmi adók (central sales tax, CST) alóli mentesség és a központi hozzáadottérték-adó (central value added tax, CENVAT) visszautalása formájában, az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(132)

Nyugat-Bengália állam számos ösztönzőt biztosít az ipari vállalatoknak, többek közt a késztermékek eladására kivetett központi forgalmi adók (central sales tax, CST) alóli mentesség és a központi hozzáadottérték-adó (central value added tax, CENVAT) visszautalása formájában, az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése érdekében.

| (133) | A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Nyugat-Bengáliában, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor léteznek az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt területek is. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat elhelyezésre kerül. |
| --- | --- |

(133)

A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Nyugat-Bengáliában, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor léteznek az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt területek is. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat elhelyezésre kerül.

3.9.4.   Az 1999-es WBIS-sel kapcsolatos következtetések

| (134) | A rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (ii) alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A rendszer a nyugat-bengáli kormány pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel a folyósított ösztönzők – jelen esetben a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi hozzáadottérték-adók alóli mentesség – csökkentik az egyébként esedékes adóbevételt. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre. |
| --- | --- |

(134)

A rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (ii) alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A rendszer a nyugat-bengáli kormány pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel a folyósított ösztönzők – jelen esetben a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi hozzáadottérték-adók alóli mentesség – csökkentik az egyébként esedékes adóbevételt. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre.

| (135) | Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő. |
| --- | --- |

(135)

Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő.

| (136) | Az 1999-es WBIS ennek értelmében kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(136)

Az 1999-es WBIS ennek értelmében kiegyenlíthető.

3.9.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (137) | A Bizottság a támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, de az e rendszer keretében meg nem fizetett, a késztermékekre kivetett forgalmi adó és központi hozzáadottérték-adó nagysága alapján számította ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra (megfelelő nevező), mert a támogatás nem az exportteljesítmény függvénye és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság a támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, de az e rendszer keretében meg nem fizetett, a késztermékekre kivetett forgalmi adó és központi hozzáadottérték-adó nagysága alapján számította ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra (megfelelő nevező), mert a támogatás nem az exportteljesítmény függvénye és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (138) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,09 % volt a Dhunseri esetében. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,09 % volt a Dhunseri esetében.

3.9.6.   Az 1999-es WBIS keretében nyújtott kedvezményre való jogosultság megszűnése

| (139) | A Dhunseri a jelentős kapacitásbővítést követően, amely jogosította a rendszerben való részvételre, 11 évig volt jogosult kedvezményre a rendszer keretében. Ez a jogosultság 2014 májusában megszűnt és nem újították meg. Ettől az időponttól kezdve a rendszer nem juttatja gazdasági előnyhöz a Dhunserit. |
| --- | --- |

(139)

A Dhunseri a jelentős kapacitásbővítést követően, amely jogosította a rendszerben való részvételre, 11 évig volt jogosult kedvezményre a rendszer keretében. Ez a jogosultság 2014 májusában megszűnt és nem újították meg. Ettől az időponttól kezdve a rendszer nem juttatja gazdasági előnyhöz a Dhunserit.

| (140) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban e támogatási rendszer tekintetében nem kell intézkedést hozni. |
| --- | --- |

(140)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban e támogatási rendszer tekintetében nem kell intézkedést hozni.

4.   A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK ÖSSZEGE

| (141) | A Bizottság emlékeztet, hogy a Dhunseri vállalatra az 1645/2005/EK tanácsi rendeletben meghatározott támogatáskülönbözet 13,9 %, a Reliance vállalatra a 906/2011/EK tanácsi rendeletben meghatározott támogatáskülönbözet pedig 10,7 % volt. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság emlékeztet, hogy a Dhunseri vállalatra az 1645/2005/EK tanácsi rendeletben meghatározott támogatáskülönbözet 13,9 %, a Reliance vállalatra a 906/2011/EK tanácsi rendeletben meghatározott támogatáskülönbözet pedig 10,7 % volt.

| (142) | A jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat során a Bizottság a kiegyenlíthető támogatásokat a termék értékének százalékában kifejezve 3,2 %-ban határozta meg a Dhunseri esetében és 6,2 %-ban a Reliance esetében.

  1. táblázat


  Támogatási arányok az egyes kiegyenlített rendszerek bontásában | AAS | DDS | EPCGS | ITIRAD | ÖSSZESEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri | — | 3,27 % | — | — | 3,2 % |
| Reliance | 4,67 % | 1,09 % | 0,43 % | 0,01 % | 6,2 % |

(142)

A jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat során a Bizottság a kiegyenlíthető támogatásokat a termék értékének százalékában kifejezve 3,2 %-ban határozta meg a Dhunseri esetében és 6,2 %-ban a Reliance esetében.

1. táblázat

Támogatási arányok az egyes kiegyenlített rendszerek bontásában

AAS

DDS

EPCGS

ITIRAD

ÖSSZESEN

Dhunseri

—

3,27 %

—

—

3,2 %

Reliance

4,67 %

1,09 %

0,43 %

0,01 %

6,2 %

| (143) | A Bizottság emlékeztet, hogy az Indiából származó PET-behozatalokra bevezetett, jelenleg hatályos kiegyenlítő intézkedések egyedi vámokat határoznak meg. A Bizottság a Dhunseri esetében 35,69 EUR/tonna, a Reliance esetében pedig 69,39 EUR/tonna egyedi kiegyenlítő vámot állapított meg. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság emlékeztet, hogy az Indiából származó PET-behozatalokra bevezetett, jelenleg hatályos kiegyenlítő intézkedések egyedi vámokat határoznak meg. A Bizottság a Dhunseri esetében 35,69 EUR/tonna, a Reliance esetében pedig 69,39 EUR/tonna egyedi kiegyenlítő vámot állapított meg.

5.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE A TÁMOGATÁSOK TEKINTETÉBEN

| (144) | Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos körülmények lényegesen megváltoztak-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(144)

Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos körülmények lényegesen megváltoztak-e a felülvizsgálati időszakban.

| (145) | A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők továbbra is gazdasági előnyökhöz jutottak a felülvizsgálati időszakban az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatások révén. Ezenfelül megállapításra került, hogy az egyes támogatási arányok alacsonyabbak a 1645/2005/EK rendelet, illetve a 906/2011/EK rendelet által megállapított támogatási arányoknál. Nincsen bizonyíték a kiegyenlített rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve új rendszerek bevezetésére. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság megállapította, hogy a kérelmezők továbbra is gazdasági előnyökhöz jutottak a felülvizsgálati időszakban az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatások révén. Ezenfelül megállapításra került, hogy az egyes támogatási arányok alacsonyabbak a 1645/2005/EK rendelet, illetve a 906/2011/EK rendelet által megállapított támogatási arányoknál. Nincsen bizonyíték a kiegyenlített rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve új rendszerek bevezetésére.

| (146) | Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmezők a korábbiaknál kisebb összegű támogatásban részesülnek, és hogy valószínűleg továbbra is a legutóbbi felülvizsgálatban meghatározott összegnél kevesebb támogatást kapnak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő intézkedés további alkalmazása túlzott a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért – az új megállapításokat figyelembe véve – az intézkedés szintjét módosítani kell. |
| --- | --- |

(146)

Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmezők a korábbiaknál kisebb összegű támogatásban részesülnek, és hogy valószínűleg továbbra is a legutóbbi felülvizsgálatban meghatározott összegnél kevesebb támogatást kapnak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő intézkedés további alkalmazása túlzott a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért – az új megállapításokat figyelembe véve – az intézkedés szintjét módosítani kell.

6.   AZ EGYIK KÉRELMEZŐ NÉVVÁLTOZÁSA

| (147) | A Dhunseri arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2014. április 1-jén, átszervezését követően Dhunseri Petrochem Limitedre változtatta nevét. |
| --- | --- |

(147)

A Dhunseri arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2014. április 1-jén, átszervezését követően Dhunseri Petrochem Limitedre változtatta nevét.

| (148) | A vállalat úgy érvelt, hogy az átszervezés és a névváltozás nem befolyásolja jelentős mértékben a jelen felülvizsgálatot, mivel a vállalat már így is külön üzleti egységként üzemeltette a vállalaton belül a tea- és a petrolkémiai egységeket, külön számlavezetés mellett. |
| --- | --- |

(148)

A vállalat úgy érvelt, hogy az átszervezés és a névváltozás nem befolyásolja jelentős mértékben a jelen felülvizsgálatot, mivel a vállalat már így is külön üzleti egységként üzemeltette a vállalaton belül a tea- és a petrolkémiai egységeket, külön számlavezetés mellett.

| (149) | A Bizottság megvizsgálta a rendelkezésére bocsátott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás semmilyen módon nem befolyásolja a jelenlegi megállapításokat. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság megvizsgálta a rendelkezésére bocsátott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás semmilyen módon nem befolyásolja a jelenlegi megállapításokat.

7.   ÁRRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (150) | A végleges közzétételt követően a Dhunseri és a Reliance is árra vonatkozó kötelezettségvállalást nyújtott be. Mindkét vállalást elutasították, mivel a támogatás jellege olyan helyzetet teremt, ahol a minimális importárra vonatkozó kötelezettségvállalás alkalmazása a támogatás emelkedéséhez vezetne. Ez azért van, mivel a mindkét vállalat által igénybe vett DDS rendszer keretében nyújtott támogatás szintje az e rendszer keretében exportált termékek FOB-paritásos értékétől függ. Ezenkívül mindkét vállalat és csoportjaik szerkezetéből kifolyólag kivitelezhetetlen lett volna a kötelezettségvállalás hatékony nyomon követése. |
| --- | --- |

(150)

A végleges közzétételt követően a Dhunseri és a Reliance is árra vonatkozó kötelezettségvállalást nyújtott be. Mindkét vállalást elutasították, mivel a támogatás jellege olyan helyzetet teremt, ahol a minimális importárra vonatkozó kötelezettségvállalás alkalmazása a támogatás emelkedéséhez vezetne. Ez azért van, mivel a mindkét vállalat által igénybe vett DDS rendszer keretében nyújtott támogatás szintje az e rendszer keretében exportált termékek FOB-paritásos értékétől függ. Ezenkívül mindkét vállalat és csoportjaik szerkezetéből kifolyólag kivitelezhetetlen lett volna a kötelezettségvállalás hatékony nyomon követése.

| (151) | Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (13) 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(151)

Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (13) 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 461/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének táblázatában a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedre vonatkozó sort a következő sor váltja fel:

| Ország | Vállalat | Kiegyenlítő vám (EUR/tonna) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Dhunseri Petrochem Limited | 35,69 | A585” |

Ország

Vállalat

Kiegyenlítő vám (EUR/tonna)

TARIC-kiegészítő kód

„India

Dhunseri Petrochem Limited

35,69

A585”

A 461/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének táblázatában a Reliance Industries Limitedre vonatkozó sort a következő sor váltja fel:

| Ország | Vállalat | Kiegyenlítő vám (EUR/tonna) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Ltd | 69,39 | A181” |

Ország

Vállalat

Kiegyenlítő vám (EUR/tonna)

TARIC-kiegészítő kód

„India

Reliance Industries Ltd

69,39

A181”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  A Tanács 2000. november 27-i 2603/2000/EK rendelete az Indiából, Malajziából és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, illetve az Indonéziából, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó bizonyos polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 301., 2000.11.30., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2005. október 6-i 1645/2005/EK rendelete a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 2603/2000/EK rendelet módosításáról (HL L 266., 2005.10.11., 1. o.)

3

(4)  A Tanács 2007. február 22-i 193/2007/EK rendelete a 2026/97/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 59., 2007.2.27., 34. o.).

4

(5)  A Tanács 2008. december 16-i 1286/2008/EK rendelete az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 340., 2008.12.19., 1. o.)

5

(6)  A Tanács 2011. szeptember 2-i 906/2011/EU végrehajtási rendelete az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 232., 2011.9.9., 19. o.).

6

(7)  A Tanács 2012. június 26-i 559/2012/EU végrehajtási rendelete a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről (HL L 168., 2012.6.28., 6. o.)

7

(8)  A Tanács 2013. május 21-i 461/2013/EU végrehajtási rendelete az 597/2009/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 137., 2013.5.23., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 2000. november 29-i 2000/745/EK határozata az Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanból és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 301., 2000.11.30., 88. o.).

9

(10)  A Bizottság 2014. február 4-i 2014/109/EU végrehajtási határozata a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalával kapcsolatos dömpingellenes és szubvencióellenes eljárások keretében tett kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2000/745/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 59., 2014.2.28., 35. o.).

10

(11)  Értesítés az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról (HL C 171., 2014.6.6., 11. o.).

11

(12)  Értesítés az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról (HL C 250., 2014.8.1., 11. o.).

12

(13)  A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

13

---

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/30

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1351 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 152,1 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 91,8 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 50 10 | AR | 135,6 |
| BO | 135,7 |
| UY | 132,8 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0806 10 10 | EG | 259,0 |
| MA | 204,1 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 207,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 79,8 |
| CL | 128,5 |
| NZ | 129,1 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 126,2 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 30 90 | AR | 230,4 |
| CL | 130,8 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 134,7 |
| 0809 29 00 | TR | 217,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 382,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 119,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,1 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

152,1

MK

31,4

ZZ

91,8

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 50 10

AR

135,6

BO

135,7

UY

132,8

ZA

138,5

ZZ

135,7

0806 10 10

EG

259,0

MA

204,1

TN

158,2

ZZ

207,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

79,8

CL

128,5

NZ

129,1

US

112,0

UY

139,7

ZA

126,2

ZZ

118,5

0808 30 90

AR

230,4

CL

130,8

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

108,1

ZZ

134,7

0809 29 00

TR

217,7

US

547,8

ZZ

382,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

159,6

ZZ

119,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,1

XS

66,1

ZZ

54,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/33

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1352 HATÁROZATA

(2015. július 30.)

az ágazati mezőgazdasági jogszabályokból eredő egyes kiadásoknak az Egyesült Királyság részéről euroban történő kifizetéséről

(az értesítés a C(2015) 5124. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 108. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 108. cikke előírja, hogy abban az esetben, ha valamely euroövezeten kívüli tagállam olyan döntést hoz, amelynek értelmében az ágazati mezőgazdasági jogszabályokból eredő kiadásokat nem saját nemzeti valutájában, hanem euroban fizeti ki, a tagállam intézkedéseket tegyen annak érdekében, hogy az euro használata ne jelentsen rendszeres előnyt a nemzeti pénznem használatához képest. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 108. cikke előírja, hogy abban az esetben, ha valamely euroövezeten kívüli tagállam olyan döntést hoz, amelynek értelmében az ágazati mezőgazdasági jogszabályokból eredő kiadásokat nem saját nemzeti valutájában, hanem euroban fizeti ki, a tagállam intézkedéseket tegyen annak érdekében, hogy az euro használata ne jelentsen rendszeres előnyt a nemzeti pénznem használatához képest.

| (2) | A 2005/443/EK bizottsági határozat (2) korábban jóváhagyta az Egyesült Királyság által közölt ilyen intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/443/EK bizottsági határozat (2) korábban jóváhagyta az Egyesült Királyság által közölt ilyen intézkedéseket.

| (3) | 2015. április 13-án az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy bizonyos rendszerekhez kapcsolódóan a kiadásokat angol font helyett euroban fizeti ki, és meghatározta azon intézkedéseket, amelyeket az 1306/2013/EU rendelet 108. cikkének megfelelően annak érdekében tenni szándékozik, hogy az euro használata ne jelentsen rendszeres előnyt az angol font használatához képest. |
| --- | --- |

(3)

2015. április 13-án az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy bizonyos rendszerekhez kapcsolódóan a kiadásokat angol font helyett euroban fizeti ki, és meghatározta azon intézkedéseket, amelyeket az 1306/2013/EU rendelet 108. cikkének megfelelően annak érdekében tenni szándékozik, hogy az euro használata ne jelentsen rendszeres előnyt az angol font használatához képest.

| (4) | Az Egyesült Királyság által tervezett intézkedéseket az alábbiak szerint lehet összefoglalni:






  — | a piaci szereplők számára az uniós jogszabályokban meghatározott összegeket euroban fizethetik ki, |
| --- | --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság által tervezett intézkedéseket az alábbiak szerint lehet összefoglalni:

—

a piaci szereplők számára az uniós jogszabályokban meghatározott összegeket euroban fizethetik ki,

| — | a piaci szereplők viselik az angol fontra történő átváltásból eredő teljes árfolyamkockázatot, |
| --- | --- |

—

a piaci szereplők viselik az angol fontra történő átváltásból eredő teljes árfolyamkockázatot,

| — | a piaci szereplőknek legalább egyéves kötelezettséget kell vállalniuk, |
| --- | --- |

—

a piaci szereplőknek legalább egyéves kötelezettséget kell vállalniuk,

| — | az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) említett alaptámogatásra és más közvetlen kifizetésekre vonatkozóan a piaci szereplők az euroban történő kifizetést választják, amikor a kérelmet a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) 13. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtják, |
| --- | --- |

—

az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) említett alaptámogatásra és más közvetlen kifizetésekre vonatkozóan a piaci szereplők az euroban történő kifizetést választják, amikor a kérelmet a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) 13. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtják,

| — | az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és az 1370/2013/EU tanácsi rendelet (6) szerinti piaci intézkedéseket illetően a piaci szereplőknek legalább három hónappal korábban jóváhagyást kell kapniuk az euroban történő kifizetéshez; a megállapodástól hasonlóképpen egy három hónappal előre megküldött értesítéssel lehet elállni; ezek után euroban történő új kifizetés csak egy egyéves várakozási időszak leteltével lehetséges. |
| --- | --- |

—

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és az 1370/2013/EU tanácsi rendelet (6) szerinti piaci intézkedéseket illetően a piaci szereplőknek legalább három hónappal korábban jóváhagyást kell kapniuk az euroban történő kifizetéshez; a megállapodástól hasonlóképpen egy három hónappal előre megküldött értesítéssel lehet elállni; ezek után euroban történő új kifizetés csak egy egyéves várakozási időszak leteltével lehetséges.

| (5) | Ezek az intézkedések összhangban vannak az 1306/2013/EU rendeletben meghatározott konkrét célkitűzéssel, miszerint az euro használata ne jelentsen rendszeres előnyt a nemzeti pénznem használatához képest. Ezért az intézkedéseket jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(5)

Ezek az intézkedések összhangban vannak az 1306/2013/EU rendeletben meghatározott konkrét célkitűzéssel, miszerint az euro használata ne jelentsen rendszeres előnyt a nemzeti pénznem használatához képest. Ezért az intézkedéseket jóvá kell hagyni.

| (6) | Ennélfogva a 2005/443/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe ez a határozat lép, |
| --- | --- |

(6)

Ennélfogva a 2005/443/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe ez a határozat lép,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2015. április 13-án az Egyesült Királyság által közölt arra vonatkozó intézkedések, hogy a mellékletben felsorolt ágazati mezőgazdasági jogszabályokból eredő kiadásokat euroban fizeti ki, és – adott esetben – az ezen jogszabályok alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok jóváhagyásra kerülnek.

2. cikk

A 2005/443/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 30-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 2005. június 14-i 2005/443/EK határozata a közös agrárpolitikához kapcsolódó jogi eszközökből eredő egyes kiadások az Egyesült Királyság részéről euroban történő kifizetéséről (HL L 153., 2005.6.16., 33. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. július 17-i 809/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

5

(6)  A Tanács 2013. december 16-i 1370/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról (HL L 346., 2013.12.20., 12. o.).

6

---

MELLÉKLET

EURÓBAN KIFEJEZETT ÉS FIZETENDŐ INTÉZKEDÉSEK

| Rendszer | Rendelet |
| --- | --- |
| Közvetlen kifizetési rendszerek | Az 1307/2013/EU rendelet |
| Marhahús-felvásárlás | Az 1308/2013/EU rendelet
  Az 1370/2013/EU rendelet |
| Gabonafelvásárlás |
| Vajfelvásárlás |
| Sovány tejpor felvásárlása |
| Marhahúsra nyújtott magántárolási támogatás |
| Vajra nyújtott magántárolási támogatás |
| Sajtra nyújtott magántárolási támogatás |
| Lenrostra nyújtott magántárolási támogatás |
| Olívaolajra nyújtott magántárolási támogatás |
| Sertéshúsra nyújtott magántárolási támogatás |
| Juhhúsra és kecskehúsra nyújtott magántárolási támogatás |
| Sovány tejporra nyújtott magántárolási támogatás |
| Fehér cukorra nyújtott magántárolási támogatás |
| A gyermekek tejjel és tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás |
| Export-visszatérítések |
| A EUMSZ I. mellékletében nem szereplő árucikkekre és feldolgozott mezőgazdasági termékekre nyújtott export-visszatérítések | Az Európai Parlament és a Tanács 510/2014/EU rendelete (1)

  Az 1370/2013/EU rendelet |

Rendszer

Rendelet

Közvetlen kifizetési rendszerek

Az 1307/2013/EU rendelet

Marhahús-felvásárlás

Az 1308/2013/EU rendelet

Az 1370/2013/EU rendelet

Gabonafelvásárlás

Vajfelvásárlás

Sovány tejpor felvásárlása

Marhahúsra nyújtott magántárolási támogatás

Vajra nyújtott magántárolási támogatás

Sajtra nyújtott magántárolási támogatás

Lenrostra nyújtott magántárolási támogatás

Olívaolajra nyújtott magántárolási támogatás

Sertéshúsra nyújtott magántárolási támogatás

Juhhúsra és kecskehúsra nyújtott magántárolási támogatás

Sovány tejporra nyújtott magántárolási támogatás

Fehér cukorra nyújtott magántárolási támogatás

A gyermekek tejjel és tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

Export-visszatérítések

A EUMSZ I. mellékletében nem szereplő árucikkekre és feldolgozott mezőgazdasági termékekre nyújtott export-visszatérítések

Az Európai Parlament és a Tanács 510/2014/EU rendelete (1)

Az 1370/2013/EU rendelet

---

(1)  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

---

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1353 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. augusztus 3.)

a 2007/777/EK határozat II. mellékletének a húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatalára engedélyezett harmadik országok vagy részeik jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzésnek az erősen patogén vírustörzsek okozta madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról

(az értesítés a C(2015) 5290. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető fordulatára, 8. cikke 1. pontjának első bekezdésére, 8. cikke 4. pontjára és 9. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2007/777/EK bizottsági határozat (2) állat-egészségügyi és közegészségügyi szabályokat állapít meg a húskészítmények, a kezelt gyomor, a hólyag és a belek (a továbbiakban: áruk) szállítmányainak az Unióba történő behozatalára, az Unión keresztül történő szállítására és az Unión belüli tárolására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/777/EK bizottsági határozat (2) állat-egészségügyi és közegészségügyi szabályokat állapít meg a húskészítmények, a kezelt gyomor, a hólyag és a belek (a továbbiakban: áruk) szállítmányainak az Unióba történő behozatalára, az Unión keresztül történő szállítására és az Unión belüli tárolására vonatkozóan.

| (2) | A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. és 3. része meghatározza azon harmadik országok vagy részeik jegyzékét, ahonnan az említett áruk Unióba történő behozatala engedélyezett, feltéve, hogy az említett árukon elvégezték a határozat ugyanezen mellékletének 4. részében meghatározott vonatkozó kezeléseket. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. és 3. része meghatározza azon harmadik országok vagy részeik jegyzékét, ahonnan az említett áruk Unióba történő behozatala engedélyezett, feltéve, hogy az említett árukon elvégezték a határozat ugyanezen mellékletének 4. részében meghatározott vonatkozó kezeléseket.

| (3) | Dél-Afrika a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. és 3. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelynek egész területéről engedélyezett a baromfiból, tenyésztett szárnyasvadból, laposmellű futómadarakból, valamint szárnyas vadakból előállított áruknak az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása. |
| --- | --- |

(3)

Dél-Afrika a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. és 3. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelynek egész területéről engedélyezett a baromfiból, tenyésztett szárnyasvadból, laposmellű futómadarakból, valamint szárnyas vadakból előállított áruknak az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása.

| (4) | A H5N2 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza Dél-Afrika területén történő 2011. áprilisi megjelenését követően a 2007/777/EK határozatot módosította az 536/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3), amely arról rendelkezett, hogy a fent felsorolt áruk Dél-Afrikából az Unióba történő behozatala csak akkor engedélyezhető, ha azokat előzetesen alávetették a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 4. részében meghatározott D jelű kezelésnek, amely az áruban esetlegesen előforduló vírus inaktiválását eredményezi. Továbbá a járványügyi helyzet alakulásával összefüggésben elfogadták a 991/2011/EU (4) és a 110/2012/EU (5) bizottsági végrehajtási rendeletet. |
| --- | --- |

(4)

A H5N2 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza Dél-Afrika területén történő 2011. áprilisi megjelenését követően a 2007/777/EK határozatot módosította az 536/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3), amely arról rendelkezett, hogy a fent felsorolt áruk Dél-Afrikából az Unióba történő behozatala csak akkor engedélyezhető, ha azokat előzetesen alávetették a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 4. részében meghatározott D jelű kezelésnek, amely az áruban esetlegesen előforduló vírus inaktiválását eredményezi. Továbbá a járványügyi helyzet alakulásával összefüggésben elfogadták a 991/2011/EU (4) és a 110/2012/EU (5) bizottsági végrehajtási rendeletet.

| (5) | 2015. március 2-án Dél-Afrika információkat szolgáltatott a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos helyzetéről, és egész területét e betegségtől mentesnek nyilvánította. |
| --- | --- |

(5)

2015. március 2-án Dél-Afrika információkat szolgáltatott a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos helyzetéről, és egész területét e betegségtől mentesnek nyilvánította.

| (6) | A Bizottság értékelte ezt az információt. Ezen értékelés, valamint a Dél-Afrika által nyújtott garanciák alapján indokolt módosítani a 2007/777/EK határozat hatálya alá eső áruk esetében előírt kezelést a kedvező járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság értékelte ezt az információt. Ezen értékelés, valamint a Dél-Afrika által nyújtott garanciák alapján indokolt módosítani a 2007/777/EK határozat hatálya alá eső áruk esetében előírt kezelést a kedvező járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében.

| (7) | A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. és 3. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. és 3. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/777/EK határozat II. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. november 29-i 2007/777/EK határozata a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2007.11.30., 49. o.).

2

(3)  A Bizottság 2011. június 1-jei 536/2011/EU végrehajtási rendelete a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy azok részei jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 147., 2011.6.2., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2011. október 5-i 991/2011/EU végrehajtási rendelete a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy azok részei jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében az erősen patogén madárinfluenzával összefüggésben történő módosításáról (HL L 261., 2011.10.6., 19. o.).

4

(5)  A Bizottság 2012. február 9-i 110/2012/EU végrehajtási rendelete a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy azok részei jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 37., 2012.2.10., 50. o.)

5

---

MELLÉKLET

A 2007/777/EK határozat II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „ZA | Dél-Afrika | C | C | C | A | D | A | A | C | C | A | A | D | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„ZA

Dél-Afrika

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX”

| 2. | A 3. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „ZA | Dél-Afrika | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | A | XXX | XXX | A | A | E | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Afrika ZA-1 | E | E | XXX | XXX | E | E | A | E | XXX | A | A | E | XXX” |

2.

A 3. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„ZA

Dél-Afrika

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Dél-Afrika ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

E

XXX

A

A

E

XXX”

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 5.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 208/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 208/39

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 44/2015 HATÁROZATA

(2015. július 15.)

megfelelőségértékelő szervezeteknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2015/1354]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon egy megfelelőségértékelő szervezet vagy szervezetek valamely ágazati mellékletbe való felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő szervezet felvételre kerül a megfelelőségértékelő szervezetek jegyzékébe, az elektromágneses kompatibilitásról szóló ágazati melléklet V. szakaszának az „EK-hozzáférés az USA piacához” oszlopába. |
| --- | --- |

1.

Az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő szervezet felvételre kerül a megfelelőségértékelő szervezetek jegyzékébe, az elektromágneses kompatibilitásról szóló ágazati melléklet V. szakaszának az „EK-hozzáférés az USA piacához” oszlopába.

| 2. | Az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő szervezet jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, a felek megállapodtak, és azt fenntartják. |
| --- | --- |

2.

Az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő szervezet jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, a felek megállapodtak, és azt fenntartják.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottságnak azon képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napján lép hatályba.

az Amerikai Egyesült Államok nevében

James SANFORD

Aláírták Washington DC-ben, 2015. július 7-én.

az Európai Unió nevében

Fernando PERREAU DE PINNINCK

Aláírták Brüsszelben, 2015. július 15-én.

---

A. függelék

Az elektromágneses kompatibilitásról szóló ágazati melléklet V. szakaszának az „EK-hozzáférés az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő szervezetek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő szervezet

| INTEL MOBILE COMMUNICATIONS France S.A.S. |
| --- |
| 425 Rue de Goa, Le Cargo Bat. B6 |
| Zone des 3 Moulins |
| Antibes, 06600 |
| FRANCIAORSZÁG |

INTEL MOBILE COMMUNICATIONS France S.A.S.

425 Rue de Goa, Le Cargo Bat. B6

Zone des 3 Moulins

Antibes, 06600

FRANCIAORSZÁG

---