# Euroopa Liidu L 192/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide18. juuli 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 192

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide18. juuli 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1176, 17. juuli 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1177, 17. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1178, 17. juuli 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 kehtestatud kogustele | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1179, 8. juuli 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel) | 11 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1180, 8. juuli 2015, ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (üleujutused Rumeenias, Bulgaarias ja Itaalias) | 13 |
| | * | Council Implementing Decision (EU) 2015/1181 of 17 July 2015 on granting short-term Union financial assistance to Greece | 15 |
| | * | Council Implementing Decision (EU) 2015/1182 of 17 July 2015 approving the adjustment programme of Greece | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1183, 17. juuli 2015, millega kehtestatakse EGNOSe süsteemi 3. versiooni rakendamiseks vajalikud tehnilised ja operatiivnõuded | 20 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2015/1184, 14. juuli 2015, liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1176, 17. juuli 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1177, 17. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1178, 17. juuli 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 kehtestatud kogustele

8

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1179, 8. juuli 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel)

11

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1180, 8. juuli 2015, ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (üleujutused Rumeenias, Bulgaarias ja Itaalias)

13

*

Council Implementing Decision (EU) 2015/1181 of 17 July 2015 on granting short-term Union financial assistance to Greece

15

*

Council Implementing Decision (EU) 2015/1182 of 17 July 2015 approving the adjustment programme of Greece

19

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1183, 17. juuli 2015, millega kehtestatakse EGNOSe süsteemi 3. versiooni rakendamiseks vajalikud tehnilised ja operatiivnõuded

20

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2015/1184, 14. juuli 2015, liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1176,

17. juuli 2015,

millega kiidetakse heaks toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 13 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Belgia sai 30. juulil 2012 ettevõtjalt De Ceuster NV määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaadi 1906 heakskiitmiseks. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas Belgia kui referentliikmesriik 10. jaanuaril 2013 komisjonile, et taotlus on menetlemiseks vastuvõetav. |
| --- | --- |

(1)

Belgia sai 30. juulil 2012 ettevõtjalt De Ceuster NV määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaadi 1906 heakskiitmiseks. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas Belgia kui referentliikmesriik 10. jaanuaril 2013 komisjonile, et taotlus on menetlemiseks vastuvõetav.

| (2) | 8. jaanuaril 2014 esitas nimetatud referentliikmesriik esialgse hindamisaruande komisjonile ja selle koopia Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”); hindamisaruandes hinnatakse kõnealuse toimeaine eeldatavat vastavust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

8. jaanuaril 2014 esitas nimetatud referentliikmesriik esialgse hindamisaruande komisjonile ja selle koopia Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”); hindamisaruandes hinnatakse kõnealuse toimeaine eeldatavat vastavust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

| (3) | Amet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendava teabe. Referentliikmesriik hindas täiendavat teavet ja esitas 2014. aasta oktoobris ametile oma hinnangu ajakohastatud esialgse hindamisaruandena. |
| --- | --- |

(3)

Amet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendava teabe. Referentliikmesriik hindas täiendavat teavet ja esitas 2014. aasta oktoobris ametile oma hinnangu ajakohastatud esialgse hindamisaruandena.

| (4) | 19. detsembril 2014 esitas amet taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse selle kohta, kas toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 vastab eeldatavalt heakskiitmise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 (2). Amet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

19. detsembril 2014 esitas amet taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse selle kohta, kas toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 vastab eeldatavalt heakskiitmise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 (2). Amet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

| (5) | 20. märtsil 2015 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaati 1906 käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaadi 1906 heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2015 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaati 1906 käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaadi 1906 heakskiitmise kohta.

| (6) | Taotlejale anti võimalus esitada läbivaatamisaruande kohta märkusi. |
| --- | --- |

(6)

Taotlejale anti võimalus esitada läbivaatamisaruande kohta märkusi.

| (7) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. Seepärast on asjakohane melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 heaks kiita. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. Seepärast on asjakohane melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 heaks kiita.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud.

| (9) | Peale selle on komisjon seisukohal, et melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 madala riskiastmega toimeaine. Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 on looduslikult esinev taimeviiruse tüvi. Taimeviirus ei paljune väljaspool taimerakku, viirus ei ole rakulise ehitusega ega tooda metaboliite. See ei ole inimestele ega loomadele patogeenne. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutusest tulenev inimeste, loomade ja keskkonna eeldatav täiendav kokkupuude viirusega on väheoluline, võrreldes eeldatava tegeliku kokkupuutega looduslikes oludes. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle on komisjon seisukohal, et melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 madala riskiastmega toimeaine. Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 on looduslikult esinev taimeviiruse tüvi. Taimeviirus ei paljune väljaspool taimerakku, viirus ei ole rakulise ehitusega ega tooda metaboliite. See ei ole inimestele ega loomadele patogeenne. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutusest tulenev inimeste, loomade ja keskkonna eeldatav täiendav kokkupuude viirusega on väheoluline, võrreldes eeldatava tegeliku kokkupuutega looduslikes oludes.

| (10) | Seepärast on asjakohane kiita melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 heaks madala riskiastmega toimeainena. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane kiita melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 heaks madala riskiastmega toimeainena. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas kirjeldatud toimeaine melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2015; 13(1): 3977. Kättesaadav internetis aadressil www.efsa.europa.eu.

2

EFSA Journal

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906
  GenBank, registreerimisnumber JN835466
  CIPACi nr: määratlemata | Ei kohaldata | Miinimumsisaldus: 5 × 105 viiruse genoomi koopiat μl kohta | 7. august 2015 | 7. august 2030 | Lubatakse kasutada ainult kasvuhoonetes.
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaati 1906 käsitleva läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate kaitsele, kuna melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 võib tekitada ülitundlikkust. Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendamismeetmeid.
  Tootja tagab keskkonnatingimuste range säilitamise ja kvaliteedikontrolli analüüsid tootmisprotsessi käigus. |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906

GenBank, registreerimisnumber JN835466

CIPACi nr: määratlemata

Ei kohaldata

Miinimumsisaldus: 5 × 105 viiruse genoomi koopiat μl kohta

7. august 2015

7. august 2030

Lubatakse kasutada ainult kasvuhoonetes.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaati 1906 käsitleva läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate kaitsele, kuna melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 võib tekitada ülitundlikkust. Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendamismeetmeid.

Tootja tagab keskkonnatingimuste range säilitamise ja kvaliteedikontrolli analüüsid tootmisprotsessi käigus.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osasse lisatakse järgmine kanne:

| | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „4 | Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906
  GenBank, registreerimisnumber JN835466
  CIPACi nr: määratlemata | Ei kohaldata | Miinimumsisaldus: 5 × 105 viiruse genoomi koopiat μl kohta | 7. august 2015 | 7. august 2030 | Lubatakse kasutada ainult kasvuhoonetes.
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaati 1906 käsitleva läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate kaitsele, kuna melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 võib tekitada ülitundlikkust. Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendamismeetmeid.
  Tootja tagab keskkonnatingimuste range säilitamise ja kvaliteedikontrolli analüüsid tootmisprotsessi käigus.” |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„4

Melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906

GenBank, registreerimisnumber JN835466

CIPACi nr: määratlemata

Ei kohaldata

Miinimumsisaldus: 5 × 105 viiruse genoomi koopiat μl kohta

7. august 2015

7. august 2030

Lubatakse kasutada ainult kasvuhoonetes.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaati 1906 käsitleva läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate kaitsele, kuna melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 isolaat 1906 võib tekitada ülitundlikkust. Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendamismeetmeid.

Tootja tagab keskkonnatingimuste range säilitamise ja kvaliteedikontrolli analüüsid tootmisprotsessi käigus.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1177,

17. juuli 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 211,3 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 125,2 |
| 0707 00 05 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0709 93 10 | TR | 113,5 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | AR | 111,5 |
| LB | 87,7 |
| TR | 109,0 |
| UY | 130,6 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 114,5 |
| 0808 10 80 | AR | 95,4 |
| BR | 111,0 |
| CH | 142,8 |
| CL | 118,3 |
| NZ | 157,6 |
| US | 165,6 |
| UY | 155,7 |
| ZA | 124,9 |
| ZZ | 133,9 |
| 0808 30 90 | AR | 109,3 |
| CL | 146,8 |
| NZ | 307,3 |
| ZA | 128,9 |
| ZZ | 173,1 |
| 0809 10 00 | TR | 247,3 |
| ZZ | 247,3 |
| 0809 29 00 | CA | 1 187,7 |
| TR | 228,2 |
| US | 493,3 |
| ZZ | 636,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,5 |
| ZZ | 142,5 |
| 0809 40 05 | BA | 80,6 |
| IL | 133,1 |
| ZZ | 106,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

211,3

MK

39,0

ZZ

125,2

0707 00 05

TR

137,2

ZZ

137,2

0709 93 10

TR

113,5

ZZ

113,5

0805 50 10

AR

111,5

LB

87,7

TR

109,0

UY

130,6

ZA

133,8

ZZ

114,5

0808 10 80

AR

95,4

BR

111,0

CH

142,8

CL

118,3

NZ

157,6

US

165,6

UY

155,7

ZA

124,9

ZZ

133,9

0808 30 90

AR

109,3

CL

146,8

NZ

307,3

ZA

128,9

ZZ

173,1

0809 10 00

TR

247,3

ZZ

247,3

0809 29 00

CA

1 187,7

TR

228,2

US

493,3

ZZ

636,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,5

ZZ

142,5

0809 40 05

BA

80,6

IL

133,1

ZZ

106,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1178,

17. juuli 2015,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

| (4) | Kogused, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015, on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele. |
| --- | --- |

(4)

Kogused, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2015 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015, on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele.

| (5) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015, korrutatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta ei esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt, lisatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud alaperioodile, mis ulatub 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016.

Artikkel 2

1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015, korrutatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta ei esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt, lisatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud alaperioodile, mis ulatub 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016.

Artikkel 3

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 616/2007, 4. juuni 2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine (ELT L 142, 5.6.2007, lk 3).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

A OSA

| Rühma nr | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015 esitatud taotlused
  (%) | Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 saadaolevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,362538 | — |
| 2 | 09.4212 | 0,734532 | — |
| 4A | 09.4214 | 0,696278 | — |
| 09.4251 | 0,792129 | — |
| 09.4252 | — | 7 224 290 |
| 6A | 09.4216 | 0,371886 | — |
| 09.4260 | 0,458718 | — |
| 7 | 09.4217 | — | 22 177 600 |
| 8 | 09.4218 | — | 6 957 600 |

Rühma nr

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015 esitatud taotlused

(%)

Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 saadaolevatele kogustele

(kilogrammides)

1

09.4211

0,362538

—

2

09.4212

0,734532

—

4A

09.4214

0,696278

—

09.4251

0,792129

—

09.4252

—

7 224 290

6A

09.4216

0,371886

—

09.4260

0,458718

—

7

09.4217

—

22 177 600

8

09.4218

—

6 957 600

B OSA

| Rühma nr | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015 esitatud taotlused
  (%) | Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,567537 | — |
| 09.4254 | 1,460433 | — |
| 09.4255 | 6,211209 | — |
| 09.4256 | — | 3 050 002 |

Rühma nr

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2015 esitatud taotlused

(%)

Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

5A

09.4215

0,567537

—

09.4254

1,460433

—

09.4255

6,211209

—

09.4256

—

3 050 002

---

OTSUSED

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1179,

8. juuli 2015,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) ning eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi („fond”) eesmärk on osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi („fond”) eesmärk on osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fond ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fond ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Määruse (EL) nr 1309/2013 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks kõige rohkem kuni 0,5 % fondi iga-aastasest maksimumsummast. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1309/2013 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks kõige rohkem kuni 0,5 % fondi iga-aastasest maksimumsummast.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et komisjoni algatusel anda tehnilist abi 630 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et komisjoni algatusel anda tehnilist abi 630 000 eurot.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 630 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 8. juuli 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/13

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1180,

8. juuli 2015,

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (üleujutused Rumeenias, Bulgaarias ja Itaalias)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 11,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Rumeenia on esitanud kaks taotlust fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia on esitanud kaks taotlust fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu.

| (4) | Bulgaaria on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu.

| (5) | Itaalia on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu.

| (6) | Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda rahalist abi 66 505 850 eurot seoses Rumeenia, Bulgaaria ja Itaalia esitatud taotlustega. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda rahalist abi 66 505 850 eurot seoses Rumeenia, Bulgaaria ja Itaalia esitatud taotlustega.

| (7) | Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kasutusele 66 505 850 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 8. juulist 2015.

Strasbourg, 8. juuli 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 18.7.2015 | EN | Euroopa Liidu Teataja | L 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

EN

Euroopa Liidu Teataja

L 192/15

---

COUNCIL IMPLEMENTING DECISION (EU) 2015/1181

of 17 July 2015

on granting short-term Union financial assistance to Greece

THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,

Having regard to Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European financial stabilisation mechanism (1), and in particular Article 3(2) thereof,

Having regard to the proposal from the European Commission,

Whereas:

| (1) | Greece has requested new financial assistance from the European Stability Mechanism („ESM”) and there is an agreement in principle to provide the requested assistance. |
| --- | --- |

(1)

Greece has requested new financial assistance from the European Stability Mechanism („ESM”) and there is an agreement in principle to provide the requested assistance.

| (2) | However, Greece needs bridge financing until such assistance can be put into place, in order to preserve the integrity of the euro area, preserve financial stability and avoid further default on its repayment obligations. In view of the severe economic and financial disturbance caused by exceptional circumstances beyond the control of the Government, Greece officially requested some urgent financial assistance from the Union on 15 July 2015 with a view to safeguarding financial stability in Greece, the euro area and the Union. The assistance to be granted to Greece by the ESM will be used to repay the loan received by Greece under the European Financial Stability Mechanism („EFSM”). |
| --- | --- |

(2)

However, Greece needs bridge financing until such assistance can be put into place, in order to preserve the integrity of the euro area, preserve financial stability and avoid further default on its repayment obligations. In view of the severe economic and financial disturbance caused by exceptional circumstances beyond the control of the Government, Greece officially requested some urgent financial assistance from the Union on 15 July 2015 with a view to safeguarding financial stability in Greece, the euro area and the Union. The assistance to be granted to Greece by the ESM will be used to repay the loan received by Greece under the European Financial Stability Mechanism („EFSM”).

| (3) | The draft economic and financial adjustment programme (the „Programme”) submitted by Greece to the Commission and to the Council aims to ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment. |
| --- | --- |

(3)

The draft economic and financial adjustment programme (the „Programme”) submitted by Greece to the Commission and to the Council aims to ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment.

| (4) | The assessment by the Commission, in liaison with the European Central Bank („ECB”), is that Greece needs financing of a total amount of EUR 7 160 million over the month of July 2015. The detailed financial terms should be laid down in a Loan Facility Agreement. |
| --- | --- |

(4)

The assessment by the Commission, in liaison with the European Central Bank („ECB”), is that Greece needs financing of a total amount of EUR 7 160 million over the month of July 2015. The detailed financial terms should be laid down in a Loan Facility Agreement.

| (5) | The Union financial assistance should be managed by the Commission. |
| --- | --- |

(5)

The Union financial assistance should be managed by the Commission.

| (6) | Greece submitted to the Commission and to the Council the Programme aiming to ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment. On 15 July 2015, an agreement was reached at services level between the Government and the Commission in respect of the Programme, to be laid down in a Memorandum of Understanding on Specific Economic Policy Conditionality (the „Memorandum of Understanding”). |
| --- | --- |

(6)

Greece submitted to the Commission and to the Council the Programme aiming to ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment. On 15 July 2015, an agreement was reached at services level between the Government and the Commission in respect of the Programme, to be laid down in a Memorandum of Understanding on Specific Economic Policy Conditionality (the „Memorandum of Understanding”).

| (7) | The Commission should verify at regular intervals that the economic policy conditions attached to the assistance are fulfilled, through missions and regular reporting by the Greek authorities. |
| --- | --- |

(7)

The Commission should verify at regular intervals that the economic policy conditions attached to the assistance are fulfilled, through missions and regular reporting by the Greek authorities.

| (8) | The assistance should be provided with a view to supporting the successful implementation of the Programme. |
| --- | --- |

(8)

The assistance should be provided with a view to supporting the successful implementation of the Programme.

| (9) | The euro area Member States have communicated their commitment to reimburse jointly and promptly through a dedicated arrangement each non euro area Member State for the amount that that non euro area Member State has paid in own resources corresponding to the use of the general budget of the Union in cases of losses stemming from a Union financial assistance to a euro area Member State under Regulation (EU) No 407/2010. Appropriate arrangements will also be put in place so as to ensure the absence of over-compensation of non euro area Member States, when instruments to protect the general budget of the Union, including the recovery of debt, where necessary by offsetting amounts receivable and payments over time, are activated. |
| --- | --- |

(9)

The euro area Member States have communicated their commitment to reimburse jointly and promptly through a dedicated arrangement each non euro area Member State for the amount that that non euro area Member State has paid in own resources corresponding to the use of the general budget of the Union in cases of losses stemming from a Union financial assistance to a euro area Member State under Regulation (EU) No 407/2010. Appropriate arrangements will also be put in place so as to ensure the absence of over-compensation of non euro area Member States, when instruments to protect the general budget of the Union, including the recovery of debt, where necessary by offsetting amounts receivable and payments over time, are activated.

| (10) | The EFSM loan is guaranteed by the general budget of the Union. In case of default under this loan, the Commission can call additional funds in excess of its assets taking into account any surplus cash balances, to service the Union's debt. Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council (2) (the „Financial Regulation”) applicable to the general budget of the Union and its detailed rules foresee instruments to protect the Union budget including the recovery of debt, where necessary by offsetting amounts receivable and payments over time. The Commission will apply these instruments, |
| --- | --- |

(10)

The EFSM loan is guaranteed by the general budget of the Union. In case of default under this loan, the Commission can call additional funds in excess of its assets taking into account any surplus cash balances, to service the Union's debt. Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council (2) (the „Financial Regulation”) applicable to the general budget of the Union and its detailed rules foresee instruments to protect the Union budget including the recovery of debt, where necessary by offsetting amounts receivable and payments over time. The Commission will apply these instruments,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

1.   The Union shall make available to Greece a loan amounting to a maximum of EUR 7 160 million, with a maximum maturity of three months.

2.   Union financial assistance under this Decision shall not be made available unless liquid collateral amounting to their exposure has been provided to those Member States whose currency is not the euro under legally binding arrangements such that it is immediately payable to them to the extent required to cover any liability they may incur as a result of any failure by Greece to repay the financial assistance in accordance with its terms.

3.   The financial assistance shall be made available immediately after the entry into force of this Decision.

4.   The Union financial assistance shall be made available by the Commission to Greece in up to two instalments.

5.   The instalments shall be released subject to the entry into force of the Loan Agreement and the Memorandum of Understanding, and compliance by Greece with the relevant policy conditionality, in accordance with Article 3.

6.   Greece shall pay the cost of funding of the Union, with a mark-up of ten basis points.

7.   The costs referred to in Article 7 of Regulation (EU) No 407/2010 shall be charged to Greece.

8.   If required, in order to finance the loan in time, the Commission shall be allowed to borrow via a private placement of notes or via any other appropriate financial arrangement that allows it to raise funds at very short term.

Article 2

1.   The assistance shall be managed by the Commission in a manner consistent with Greece's undertakings.

2.   The Commission, in consultation with the ECB, shall agree with the Greek authorities the specific economic policy conditions attached to the financial assistance as set out in Article 3. Those conditions shall be laid down in the Memorandum of Understanding, which shall be signed by the Commission and the Greek authorities consistent with the undertakings referred to in paragraph 1 of this Article. The detailed financial terms shall be laid down in a Loan Facility Agreement to be concluded with the Commission.

3.   The Commission shall verify at regular intervals that the economic policy conditions attached to the assistance are fulfilled, and report to the Economic and Financial Committee. To this end, the Greek authorities shall cooperate in full with the Commission and the ECB, and shall place all the necessary information at their disposal. The Commission shall keep the Economic and Financial Committee informed of all relevant developments.

Article 3

1.   The economic and financial adjustment programme (the „Programme”) prepared by the Greek authorities is hereby approved.

2.   The disbursement of the assistance shall be conditioned on Greece's:

| (i) | adopting the measures mentioned in the Programme as having 15 July 2015 as the deadline for adoption; |
| --- | --- |

(i)

adopting the measures mentioned in the Programme as having 15 July 2015 as the deadline for adoption;

| (ii) | taking unambiguous steps to prepare the implementation of the other policy conditions listed in the Programme; and |
| --- | --- |

(ii)

taking unambiguous steps to prepare the implementation of the other policy conditions listed in the Programme; and

| (iii) | obtaining the agreement in principle from ESM members under Article 13(2) of the Treaty establishing the European Stability Mechanism to provide financial assistance to Greece. |
| --- | --- |

(iii)

obtaining the agreement in principle from ESM members under Article 13(2) of the Treaty establishing the European Stability Mechanism to provide financial assistance to Greece.

3.   Greece shall adopt in a timely manner the measures indicated below:

| | VAT system






  — | adopt, by 15 July 2015, legislation to reform the VAT system. The reform shall target a net revenue gain of 1 % of GDP on an annual basis from parametric changes. The new VAT system shall: (i) unify the rates at a standard 23 % rate, which is to include restaurants and catering, and a reduced 13 % rate for basic food, energy, hotels, and water (excluding sewage), and a super-reduced rate of 6 % for pharmaceuticals, books, and theatre; (ii) streamline exemptions to broaden the base and raise the tax on insurance; and (iii) eliminate discounts on islands, starting with the islands with higher incomes and which are the most popular tourist destinations, except the most remote ones. The reform shall be completed by end-2016, as appropriate and targeted fiscally neutral measures to compensate those inhabitants who are most in need are determined. The new VAT rates on hotels and islands shall be implemented from 1 October 2015. |
| --- | --- | --- |

VAT system

—

adopt, by 15 July 2015, legislation to reform the VAT system. The reform shall target a net revenue gain of 1 % of GDP on an annual basis from parametric changes. The new VAT system shall: (i) unify the rates at a standard 23 % rate, which is to include restaurants and catering, and a reduced 13 % rate for basic food, energy, hotels, and water (excluding sewage), and a super-reduced rate of 6 % for pharmaceuticals, books, and theatre; (ii) streamline exemptions to broaden the base and raise the tax on insurance; and (iii) eliminate discounts on islands, starting with the islands with higher incomes and which are the most popular tourist destinations, except the most remote ones. The reform shall be completed by end-2016, as appropriate and targeted fiscally neutral measures to compensate those inhabitants who are most in need are determined. The new VAT rates on hotels and islands shall be implemented from 1 October 2015.

| | Pensions






  — | adopt legislation to freeze monthly guaranteed contributory pension limits in nominal terms until 2021; |
| --- | --- | --- |

Pensions

—

adopt legislation to freeze monthly guaranteed contributory pension limits in nominal terms until 2021;

| — | adopt legislation to provide to people retiring after the entry into force of the relevant Greek legislation the basic, guaranteed contributory, and means-tested pensions only at the attainment of the statutory normal retirement age of currently 67 years; |
| --- | --- |

—

adopt legislation to provide to people retiring after the entry into force of the relevant Greek legislation the basic, guaranteed contributory, and means-tested pensions only at the attainment of the statutory normal retirement age of currently 67 years;

| — | adopt legislation to increase the health contributions for pensioners from 4 % to 6 % on average and extend it to supplementary pensions; |
| --- | --- |

—

adopt legislation to increase the health contributions for pensioners from 4 % to 6 % on average and extend it to supplementary pensions;

| — | adopt the appropriate legal instrument to instruct all pension funds to fully implement law 3863/2010 to new pension requests submitted from 1 January 2015. |
| --- | --- |

—

adopt the appropriate legal instrument to instruct all pension funds to fully implement law 3863/2010 to new pension requests submitted from 1 January 2015.

| | Statistical governance






  — | adopt legislation to strengthen the governance of the Hellenic Statistical Authority (ELSTAT). The legislation shall cover (i) the role and structure of the Advisory bodies of the Hellenic Statistical System, including the recasting of the Council of ELSS (Hellenic Statistical System) to an advisory Committee of the ELSS, and the role of the GPAC (Good Practice Advisory Committee); (ii) the recruitment procedure for the President of ELSTAT, to ensure that a President of the highest professional calibre is recruited, following transparent procedures and selection criteria; (iii) the involvement of ELSTAT as appropriate in any legislative or other legal proposal pertaining to any statistical matter; (iv) other issues that have an impact on the independence of ELSTAT, including financial autonomy, the empowerment of ELSTAT to reallocate existing permanent posts and to hire staff where it is needed and to hire specialised scientific personnel, and the classification of the institution as a fiscal policy body in the recent law 4270/2014; role and powers of Bank of Greece in statistics in line with Union legislation. |
| --- | --- | --- |

Statistical governance

—

adopt legislation to strengthen the governance of the Hellenic Statistical Authority (ELSTAT). The legislation shall cover (i) the role and structure of the Advisory bodies of the Hellenic Statistical System, including the recasting of the Council of ELSS (Hellenic Statistical System) to an advisory Committee of the ELSS, and the role of the GPAC (Good Practice Advisory Committee); (ii) the recruitment procedure for the President of ELSTAT, to ensure that a President of the highest professional calibre is recruited, following transparent procedures and selection criteria; (iii) the involvement of ELSTAT as appropriate in any legislative or other legal proposal pertaining to any statistical matter; (iv) other issues that have an impact on the independence of ELSTAT, including financial autonomy, the empowerment of ELSTAT to reallocate existing permanent posts and to hire staff where it is needed and to hire specialised scientific personnel, and the classification of the institution as a fiscal policy body in the recent law 4270/2014; role and powers of Bank of Greece in statistics in line with Union legislation.

| | Implementation of the Treaty on Stability, Coordination and Governance (TSCG) in the EMU






  — | Greece shall implement by 15 July 2015 the relevant provisions of the TSCG. |
| --- | --- | --- |

Implementation of the Treaty on Stability, Coordination and Governance (TSCG) in the EMU

—

Greece shall implement by 15 July 2015 the relevant provisions of the TSCG.

Article 4

Greece shall open a special account with the Bank of Greece for the management of the Union financial assistance.

Article 5

This Decision shall take effect upon notification.

Article 6

This Decision is addressed to the Hellenic Republic.

Article 7

This Decision shall be published in the Official Journal of the European Union.

Done at Brussels, 17 July 2015.

For the Council

The President

J. ASSELBORN

---

(1)  OJ L 118, 12.5.2010, p. 1.

1

(2)  Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 1).

2

---

| 18.7.2015 | EN | Euroopa Liidu Teataja | L 192/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

EN

Euroopa Liidu Teataja

L 192/19

---

COUNCIL IMPLEMENTING DECISION (EU) 2015/1182

of 17 July 2015

approving the adjustment programme of Greece

THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,

Having regard to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the strengthening of economic and budgetary surveillance of Member States in the euro area experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability (1), and in particular Article 7(2) thereof,

Having regard to the proposal from the European Commission,

Whereas:

| (1) | Regulation (EU) No 472/2013 sets rules for the approval of a macro-economic adjustment programme for a Member State in receipt of financial assistance, including from the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM). These rules need to be consistent with the provisions of Council Regulation (EU) No 407/2010 (2) establishing the EFSM. |
| --- | --- |

(1)

Regulation (EU) No 472/2013 sets rules for the approval of a macro-economic adjustment programme for a Member State in receipt of financial assistance, including from the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM). These rules need to be consistent with the provisions of Council Regulation (EU) No 407/2010 (2) establishing the EFSM.

| (2) | Greece has been granted financial assistance from the EFSM by Council Implementing Decision (EU) 2015/1181 (3) on granting short-term Union financial assistance to Greece. |
| --- | --- |

(2)

Greece has been granted financial assistance from the EFSM by Council Implementing Decision (EU) 2015/1181 (3) on granting short-term Union financial assistance to Greece.

| (3) | For reasons of consistency, the approval of the macroeconomic adjustment programme for Greece under Regulation (EU) No 472/2013 should be done by reference to the relevant provisions of Implementing Decision (EU) 2015/1181, |
| --- | --- |

(3)

For reasons of consistency, the approval of the macroeconomic adjustment programme for Greece under Regulation (EU) No 472/2013 should be done by reference to the relevant provisions of Implementing Decision (EU) 2015/1181,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The measures specified in Article 3(3) of Implementing Decision (EU) 2015/1181 to be taken by Greece as part of its adjustment programme are hereby approved.

Article 2

This Decision shall take effect upon the date of its notification.

Article 3

This Decision is addressed to the Hellenic Republic.

Article 4

This Decision shall be published in the Official Journal of the European Union.

Done at Brussels, 17 July 2015.

For the Council

The President

J. ASSELBORN

---

(1)  OJ L 140, 27.5.2013, p. 1.

1

(2)  Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European financial stabilisation mechanism (OJ L 118, 12.5.2010, p. 1).

2

(3)  See page 15 of this Official Journal.

3

---

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1183,

17. juuli 2015,

millega kehtestatakse EGNOSe süsteemi 3. versiooni rakendamiseks vajalikud tehnilised ja operatiivnõuded

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, (1) eriti selle artikli 12 lõike 3 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 12 on sätestatud, et komisjonil on üldine vastutus programmi EGNOS eest, ja sellega antakse komisjonile rakendusvolitused määrata kindlaks tehnilised ja operatiivnõuded, mis on vajalikud EGNOSe süsteemiarenduseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 12 on sätestatud, et komisjonil on üldine vastutus programmi EGNOS eest, ja sellega antakse komisjonile rakendusvolitused määrata kindlaks tehnilised ja operatiivnõuded, mis on vajalikud EGNOSe süsteemiarenduseks.

| (2) | EGNOSe süsteemi on juba arendatud; 1. versioon võeti kasutusele 2000. aastatel ja 2. versioon 2009. aastal. Kolm süsteemi osutatavat teenust, nimelt avatud teenus, äriandmete levitamise teenus (EDAS) ja ohutusteenus (SoL), mis on määratletud määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõikes 5, võeti kasutusele vastavalt 30. oktoobril 2009, 26. juulil 2012 ja 12. märtsil 2011. |
| --- | --- |

(2)

EGNOSe süsteemi on juba arendatud; 1. versioon võeti kasutusele 2000. aastatel ja 2. versioon 2009. aastal. Kolm süsteemi osutatavat teenust, nimelt avatud teenus, äriandmete levitamise teenus (EDAS) ja ohutusteenus (SoL), mis on määratletud määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõikes 5, võeti kasutusele vastavalt 30. oktoobril 2009, 26. juulil 2012 ja 12. märtsil 2011.

| (3) | Selleks et EGNOSe programm vastaks määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 2 osutatud näitajatele ja täidaks seal seatud konkreetsed eesmärgid, on praegu tähtis määrata kindlaks süsteemi 3. versiooni tehnilised ja operatiivnõuded. Kõnealune 3. versioon, mis peaks käivituma 2020. aastatel, oleks 2. versiooni täiustus, kuna tehniliselt sisaldaks see ühest küljest Galileo programmil põhineva süsteemi osutatava avatud teenuse signaalide seiret ja parandamist ning teisest küljest topeltsageduse kasutamist nii GPS-süsteemi kui ka Galileo programmi puhul. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et EGNOSe programm vastaks määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 2 osutatud näitajatele ja täidaks seal seatud konkreetsed eesmärgid, on praegu tähtis määrata kindlaks süsteemi 3. versiooni tehnilised ja operatiivnõuded. Kõnealune 3. versioon, mis peaks käivituma 2020. aastatel, oleks 2. versiooni täiustus, kuna tehniliselt sisaldaks see ühest küljest Galileo programmil põhineva süsteemi osutatava avatud teenuse signaalide seiret ja parandamist ning teisest küljest topeltsageduse kasutamist nii GPS-süsteemi kui ka Galileo programmi puhul.

| (4) | 2. versiooni tehniline edasiarendus 3. versiooniks võimaldaks täiustada süsteemi pakutava kolme teenuse geograafilist ulatust ning parandada nende toimivust. |
| --- | --- |

(4)

2. versiooni tehniline edasiarendus 3. versiooniks võimaldaks täiustada süsteemi pakutava kolme teenuse geograafilist ulatust ning parandada nende toimivust.

| (5) | Seoses geograafilise ulatusega on süsteemiarenduse esmane eesmärk tagada ELi liikmesriikide kõigi geograafiliselt Euroopas paiknevate territooriumide, kaasa arvatud Assooride, Kanaari saarte ja Madeira hõlmatus. Geograafilise ulatuse laiendamine väljapoole ELi liikmesriikide piire, et hõlmata ka ELi kandidaatriike ja ELi naabruspoliitikaga seotud riike, oleks samuti võimalik, sõltuvalt tehnilisest teostatavusest ja rahvusvaheliste lepingute alusel, määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 viimases lõigus sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Seoses geograafilise ulatusega on süsteemiarenduse esmane eesmärk tagada ELi liikmesriikide kõigi geograafiliselt Euroopas paiknevate territooriumide, kaasa arvatud Assooride, Kanaari saarte ja Madeira hõlmatus. Geograafilise ulatuse laiendamine väljapoole ELi liikmesriikide piire, et hõlmata ka ELi kandidaatriike ja ELi naabruspoliitikaga seotud riike, oleks samuti võimalik, sõltuvalt tehnilisest teostatavusest ja rahvusvaheliste lepingute alusel, määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 viimases lõigus sätestatud tingimustel.

| (6) | Toimivus peaks süsteemi 3. versioonis olema parem kui 2. versioonis, eelkõige ohutusteenuse puhul. |
| --- | --- |

(6)

Toimivus peaks süsteemi 3. versioonis olema parem kui 2. versioonis, eelkõige ohutusteenuse puhul.

| (7) | Avatud teenuse puhul seisneb toimivuse parandamine täpsete andmete edastamises ajamõõtmise kohta, näiteks erinevuste kohta EGNOSe kasutatud aja ning UTC kellaaja ja GPS-süsteemi kellaaja vahel. |
| --- | --- |

(7)

Avatud teenuse puhul seisneb toimivuse parandamine täpsete andmete edastamises ajamõõtmise kohta, näiteks erinevuste kohta EGNOSe kasutatud aja ning UTC kellaaja ja GPS-süsteemi kellaaja vahel.

| (8) | EDASi teenuse puhul aitaks täiustamine esmajoones vähendada andmeedastusaega kahe sekundini ning lühendada ajavahemikku, mil teenus ei ole kättesaadav. |
| --- | --- |

(8)

EDASi teenuse puhul aitaks täiustamine esmajoones vähendada andmeedastusaega kahe sekundini ning lühendada ajavahemikku, mil teenus ei ole kättesaadav.

| (9) | EGNOSe süsteemi 3. versiooniga saavutatud parem toimivus peaks aga peamiselt seonduma ohutusteenusega, eelkõige tsiviillennunduse ja meretranspordi sektoris. |
| --- | --- |

(9)

EGNOSe süsteemi 3. versiooniga saavutatud parem toimivus peaks aga peamiselt seonduma ohutusteenusega, eelkõige tsiviillennunduse ja meretranspordi sektoris.

| (10) | Tsiviillennunduse puhul ja selleks, et tõhusalt rahuldada aeronavigatsiooni vajadusi, eelkõige seoses liiklusvoo optimeerimisega eri geograafiliste piirkondade vahel, peaks 3. versioon pakkuma uut I kategooria täppislähenemise protseduuri teenust, mis lisandub kolmele 2. versiooni pakutavale teenusele, st „En Route ehk mitte-täppislähenemisprotseduur”, „vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I” ja „lähenemisprotseduur LPV 200”. Peale selle paraneks tunduvalt lähenemisprotseduuri LPV 200 teenuse kättesaadavus, kuna ajavahemik, mil see teenus on kättesaadav, peaks jääma vahemikku 0,99 kuni 0,999. |
| --- | --- |

(10)

Tsiviillennunduse puhul ja selleks, et tõhusalt rahuldada aeronavigatsiooni vajadusi, eelkõige seoses liiklusvoo optimeerimisega eri geograafiliste piirkondade vahel, peaks 3. versioon pakkuma uut I kategooria täppislähenemise protseduuri teenust, mis lisandub kolmele 2. versiooni pakutavale teenusele, st „En Route ehk mitte-täppislähenemisprotseduur”, „vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I” ja „lähenemisprotseduur LPV 200”. Peale selle paraneks tunduvalt lähenemisprotseduuri LPV 200 teenuse kättesaadavus, kuna ajavahemik, mil see teenus on kättesaadav, peaks jääma vahemikku 0,99 kuni 0,999.

| (11) | Tsiviillennunduses on ühtlasi tähtis tagada, et ohutusteenus vastaks jätkuvalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1035/2011 (2). Nagu märgitud kõnealuse määruse põhjenduses 14, peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad tegutsema vastavalt asjakohastele Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standarditele, kuni selle organisatsiooni standardid on täielikult liidu õigusse üle võetud. |
| --- | --- |

(11)

Tsiviillennunduses on ühtlasi tähtis tagada, et ohutusteenus vastaks jätkuvalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1035/2011 (2). Nagu märgitud kõnealuse määruse põhjenduses 14, peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad tegutsema vastavalt asjakohastele Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standarditele, kuni selle organisatsiooni standardid on täielikult liidu õigusse üle võetud.

| (12) | Meretranspordis peaks EGNOSe süsteemi 3. versioon käivitama ohutusteenuse kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud rahvusvaheliste standarditega, nii et uued EGNOSe rakendused saaksid tänu oma suuremale täpsusele kõnealusele sektorile toimivuse ja ohutuse seisukohast kasulikud olla. Sel eesmärgil ning võttes arvesse piiranguid, mis on tingitud rannikulähedasest meresõidust sadamatele lähenemisel ja neisse sisenemisel, peaks ohutusteenuse laiendamine merendussektoris pakkuma eelkõige väga kõrget kättesaadavuse taset, mis skaalal 0st 1ni ulatub üle 0,998 ning tagab tervikliku teenuse vähem kui 10 sekundi jooksul ja külgsuunalise täpsusega alla 10 meetri. |
| --- | --- |

(12)

Meretranspordis peaks EGNOSe süsteemi 3. versioon käivitama ohutusteenuse kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud rahvusvaheliste standarditega, nii et uued EGNOSe rakendused saaksid tänu oma suuremale täpsusele kõnealusele sektorile toimivuse ja ohutuse seisukohast kasulikud olla. Sel eesmärgil ning võttes arvesse piiranguid, mis on tingitud rannikulähedasest meresõidust sadamatele lähenemisel ja neisse sisenemisel, peaks ohutusteenuse laiendamine merendussektoris pakkuma eelkõige väga kõrget kättesaadavuse taset, mis skaalal 0st 1ni ulatub üle 0,998 ning tagab tervikliku teenuse vähem kui 10 sekundi jooksul ja külgsuunalise täpsusega alla 10 meetri.

| (13) | Selleks et mitte mõjutada EGNOSe kasutajaid ja mitte seada ohtu olemasolevate ärirakenduste toimimist, peaksid EGNOSe süsteemi 3. versiooni tehnilised ja operatiivnõuded ühilduma 2. versiooni nõuetega, ohustamata seni saavutatut või kahjustamata olemasolevaid võimalikke kasutusalasid ja seeläbi kasutajaid. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et mitte mõjutada EGNOSe kasutajaid ja mitte seada ohtu olemasolevate ärirakenduste toimimist, peaksid EGNOSe süsteemi 3. versiooni tehnilised ja operatiivnõuded ühilduma 2. versiooni nõuetega, ohustamata seni saavutatut või kahjustamata olemasolevaid võimalikke kasutusalasid ja seeläbi kasutajaid.

| (14) | Selleks, et süsteemi tehniline arendus 2. versioonist 3. versioonini oleks täielik, tuleb kehtestada lisas sätestatud tehnilised ja operatiivnõuded. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et süsteemi tehniline arendus 2. versioonist 3. versioonini oleks täielik, tuleb kehtestada lisas sätestatud tehnilised ja operatiivnõuded.

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EGNOSe süsteemi 3. versiooni tehnilised ja operatiivnõuded on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, 17. oktoober 2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010 (ELT L 271, 18.10.2011, lk 23).

2

---

LISA

TEHNILISED JA OPERATIIVNÕUDED

1.   EGNOSe 3. versiooni põhinäitajad, mis on EGNOSe 2. versiooniga võrreldes samad, täiustatud või lisatud

| | EGNOSe 2. versioon | EGNOSe 3. versioon |
| --- | --- | --- |
| Vastuvõturežiimid | — | Ühesageduslik, ühe plejaadiga: GPS L1 |

EGNOSe 2. versioon

EGNOSe 3. versioon

Vastuvõturežiimid

—

Ühesageduslik, ühe plejaadiga: GPS L1

| — | Ühesageduslik, ühe plejaadiga: GPS L1 |
| --- | --- |

—

Ühesageduslik, ühe plejaadiga: GPS L1

| — | Kahesageduslik, ühe plejaadiga: GPS L1/L5 või Galileo E1/E5a |
| --- | --- |

—

Kahesageduslik, ühe plejaadiga: GPS L1/L5 või Galileo E1/E5a

| — | Kahesageduslik, kahe plejaadiga: GPS L1/L5 + Galileo E1/E5a |
| --- | --- |

—

Kahesageduslik, kahe plejaadiga: GPS L1/L5 + Galileo E1/E5a

Spetsiaalsed lennundusteenused

| — | „En-route” ehk mitte-täppislähenemisprotseduur |
| --- | --- |

—

„En-route” ehk mitte-täppislähenemisprotseduur

| — | Vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I |
| --- | --- |

—

Vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I

| — | Lähenemisprotseduur LPV 200 |
| --- | --- |

—

Lähenemisprotseduur LPV 200

| — | „En-route” ehk mitte-täppislähenemisprotseduur |
| --- | --- |

—

„En-route” ehk mitte-täppislähenemisprotseduur

| — | Vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I |
| --- | --- |

—

Vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I

| — | Lähenemisprotseduur LPV 200 |
| --- | --- |

—

Lähenemisprotseduur LPV 200

| — | CAT-I täppislähenemisprotseduur |
| --- | --- |

—

CAT-I täppislähenemisprotseduur

Spetsiaalsed mereveoteenused

Ei kohaldata

| — | Ookeanialad |
| --- | --- |

—

Ookeanialad

| — | Navigeerimine sadama sissepääsu juures, sadama juurdepääsualas ja rannikuvetes |
| --- | --- |

—

Navigeerimine sadama sissepääsu juures, sadama juurdepääsualas ja rannikuvetes

Süsteemi reprodutseeritavus

Jah

Jah

Teenuse ühilduvus kasutaja tasandil võrreldes eelneva versiooniga

Ei kohaldata

Jah

Teenuste piirang (1)

| — | Ohutusala on piiratud koordinaatidega [40W, 40E], [20N, 70N] |
| --- | --- |

—

Ohutusala on piiratud koordinaatidega [40W, 40E], [20N, 70N]

| — | Jaamade maksimaalne arv on 60 |
| --- | --- |

—

Jaamade maksimaalne arv on 60

Puuduvad (2)

2.   Avatud teenuse tehnilised ja operatiivnõuded

| | Avatud teenus |
| --- | --- |
| Lateraalne täpsus (95 %) | 3 m |
| Vertikaalne täpsus (95 %) | 4 m |
| Avatud teenuse kättesaadavus | 0,99 |
| Teeninduspiirkond | EL-LR + Norra ja Šveits |
| Teenuse garantii | Ei |
| Juurdepääs | — | Ühilduvate vastuvõtjate kaudu EGNOSe teeninduspiirkonnas |

Avatud teenus

Lateraalne täpsus (95 %)

3 m

Vertikaalne täpsus (95 %)

4 m

Avatud teenuse kättesaadavus

0,99

Teeninduspiirkond

EL-LR + Norra ja Šveits

Teenuse garantii

Ei

Juurdepääs

—

Ühilduvate vastuvõtjate kaudu EGNOSe teeninduspiirkonnas

| — | Spetsiaalset luba või tõendit ei nõuta |
| --- | --- |

—

Spetsiaalset luba või tõendit ei nõuta

| | Ajamääramisteenus |
| --- | --- |
| EGNOSe võrguaja vastavus UTC-süsteemiajale | 20 ns 3sigma |
| EGNOSe võrguaja vastavus GPS-süsteemiajale | Kuni 50 ns |
| Ajamääramisteenuse kättesaadavus | 99 % |
| Teenuse garantii | Ei |
| Juurdepääs | — | Ühilduvate vastuvõtjate kaudu EGNOSe teeninduspiirkonnas |

Ajamääramisteenus

EGNOSe võrguaja vastavus UTC-süsteemiajale

20 ns 3sigma

EGNOSe võrguaja vastavus GPS-süsteemiajale

Kuni 50 ns

Ajamääramisteenuse kättesaadavus

99 %

Teenuse garantii

Ei

Juurdepääs

—

Ühilduvate vastuvõtjate kaudu EGNOSe teeninduspiirkonnas

| — | Spetsiaalset luba või tõendit ei nõuta |
| --- | --- |

—

Spetsiaalset luba või tõendit ei nõuta

3.   EGNOSe andmete levitamise teenuse (EDAS) tehnilised ja operatiivnõuded

| | EDAS |
| --- | --- |
| Teenuse tehniline kirjeldus | Süsteemi vahetult edastatavad andmed | RIMSi toorandmed |
| EGNOSe teadete andmed |
| EGNOSe staatuse andmed |
| Latentsusaeg (3) | 2 sekundit |
| Kättesaadavus | 0,999 |
| Juurdepääs | Andmed edastatakse lõppkasutajatele spetsiaalsete EGNOSe serveriga ühendatud teenusepakkujate kaudu |
| Serveri tehniline kirjeldus | Turvaline arhitektuur ülemaailmseks juurdepääsuks
  Piisava läbilaskevõimega ühendus |

EDAS

Teenuse tehniline kirjeldus

Süsteemi vahetult edastatavad andmed

RIMSi toorandmed

EGNOSe teadete andmed

EGNOSe staatuse andmed

Latentsusaeg (3)

2 sekundit

Kättesaadavus

0,999

Juurdepääs

Andmed edastatakse lõppkasutajatele spetsiaalsete EGNOSe serveriga ühendatud teenusepakkujate kaudu

Serveri tehniline kirjeldus

Turvaline arhitektuur ülemaailmseks juurdepääsuks

Piisava läbilaskevõimega ühendus

4.   Ohutusteenuse tehnilised ja operatiivnõuded

4.1.   Lennundusteenus (4)

| | „En-route” ehk mitte-täppislähenemisprotseduur | Vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I (pärandteenus) | Lähenemisprotseduur LPV 200 | CAT-I täppislähenemisprotseduur |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standardid | Rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 V lisa punkti 3 alapunkt a, kui on kohaldatav |
| Lateraalne täpsus | 220 m | 16 m | 16 m | 16 m |
| Vertikaalne täpsus | Ei kohaldata | 20 m | 4 m | 4 m |
| VNSE – tõrkevabad tingimused | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 10 m
  tõenäosusega 10– 7/150 s | Ei kohaldata |
| VNSE – süsteemi-rikke tingimused | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 15 m
  tõenäosusega 10– 5/150 s | Ei kohaldata |
| Usaldusväärsusega seotud risk | 1,10– 7/tund | 2,10– 7/150 s | 2,10– 7/150 s | 2,10– 7/150 s |
| Häireni jäänud aeg | 10 s | 10 s | 6 s | 6 s |
| HAL | 556 m | 40 m | 40 m | 40 m |
| VAL | Ei kohaldata | 50 m | 35 m | 10 m |
| Järjepidevusega seotud risk | 1,10– 5/tund | 8,10– 6/15 s | 8,10– 6/15 s | 8,10– 6/15 s |
| Ohutusteenuse (5) kättesaadavus | 0,999 | 0,99 | 0,99 kuni 0,999 | 0,99 |
| Teenindus-piirkond | EL-LR lennuinfo-piirkonnad (FIR) + Norra ja Šveits | EL-LR maismaa-territoorium (6) + Norra ja Šveits | EL-LR maismaa-territoorium + Norra ja Šveits | EL-LR maismaaterritoorium + Norra ja Šveits |
| Teeninduspiirkonna kavandatav laiendamine | Määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõige 5 |
| Taasterežiimide toimivus | EGNOSe 3. versioon pakub oma teeninduspiirkonnas 99 % kättesaadavusega LPV 200 (7) taseme teenust, kui piirdutakse üksnes Galileo plejaadi kasutamisega.
  EGNOSe 3. versioon pakub oma teeninduspiirkonna maismaaterritooriumil 99 % kättesaadavusega LPV 200 taseme teenust, kui kasutaja kaotab täielikult L5/E5a sageduse. |
| Teenuse garantii | Jah |
| Juurdepääs | Satelliidipõhise tugisüsteemiga ühilduvate vastuvõtjate kaudu |

„En-route” ehk mitte-täppislähenemisprotseduur

Vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur APV-I (pärandteenus)

Lähenemisprotseduur LPV 200

CAT-I täppislähenemisprotseduur

Standardid

Rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 V lisa punkti 3 alapunkt a, kui on kohaldatav

Lateraalne täpsus

220 m

16 m

16 m

16 m

Vertikaalne täpsus

Ei kohaldata

20 m

4 m

4 m

VNSE – tõrkevabad tingimused

Ei kohaldata

Ei kohaldata

10 m

tõenäosusega 10– 7/150 s

Ei kohaldata

VNSE – süsteemi-rikke tingimused

Ei kohaldata

Ei kohaldata

15 m

tõenäosusega 10– 5/150 s

Ei kohaldata

Usaldusväärsusega seotud risk

1,10– 7/tund

2,10– 7/150 s

2,10– 7/150 s

2,10– 7/150 s

Häireni jäänud aeg

10 s

10 s

6 s

6 s

HAL

556 m

40 m

40 m

40 m

VAL

Ei kohaldata

50 m

35 m

10 m

Järjepidevusega seotud risk

1,10– 5/tund

8,10– 6/15 s

8,10– 6/15 s

8,10– 6/15 s

Ohutusteenuse (5) kättesaadavus

0,999

0,99

0,99 kuni 0,999

0,99

Teenindus-piirkond

EL-LR lennuinfo-piirkonnad (FIR) + Norra ja Šveits

EL-LR maismaa-territoorium (6) + Norra ja Šveits

EL-LR maismaa-territoorium + Norra ja Šveits

EL-LR maismaaterritoorium + Norra ja Šveits

Teeninduspiirkonna kavandatav laiendamine

Määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõige 5

Taasterežiimide toimivus

EGNOSe 3. versioon pakub oma teeninduspiirkonnas 99 % kättesaadavusega LPV 200 (7) taseme teenust, kui piirdutakse üksnes Galileo plejaadi kasutamisega.

EGNOSe 3. versioon pakub oma teeninduspiirkonna maismaaterritooriumil 99 % kättesaadavusega LPV 200 taseme teenust, kui kasutaja kaotab täielikult L5/E5a sageduse.

Teenuse garantii

Jah

Juurdepääs

Satelliidipõhise tugisüsteemiga ühilduvate vastuvõtjate kaudu

4.2.   Mereveoteenus (8)

| | Navigeerimine sadama sissepääsu juures,
  sadama juurdepääsualas ja rannikuvetes |
| --- | --- |
| Standardid | IMO resolutsioonid A.915(22) ja A.1046(27) |
| Lateraalne täpsus | 10 m |
| Vertikaalne täpsus | Ei kohaldata |
| Usaldusväärsusega seotud risk | 1,10– 5/3 tundi |
| Häireni jäänud aeg | 10 s |
| HAL | 25 m |
| VAL | Ei kohaldata |
| Järjepidevusega seotud risk | 3,10– 4/15 minutit |
| Ohutusteenuse kättesaadavus | 0,998 |
| Teeninduspiirkond | EL-LR territoriaalmeri (9) + Norra ja Šveits |
| Teenuse garantii | Jah |
| Juurdepääs | Satelliidipõhise tugisüsteemiga ühilduvate vastuvõtjate kaudu |

Navigeerimine sadama sissepääsu juures,

sadama juurdepääsualas ja rannikuvetes

Standardid

IMO resolutsioonid A.915(22) ja A.1046(27)

Lateraalne täpsus

10 m

Vertikaalne täpsus

Ei kohaldata

Usaldusväärsusega seotud risk

1,10– 5/3 tundi

Häireni jäänud aeg

10 s

HAL

25 m

VAL

Ei kohaldata

Järjepidevusega seotud risk

3,10– 4/15 minutit

Ohutusteenuse kättesaadavus

0,998

Teeninduspiirkond

EL-LR territoriaalmeri (9) + Norra ja Šveits

Teenuse garantii

Jah

Juurdepääs

Satelliidipõhise tugisüsteemiga ühilduvate vastuvõtjate kaudu

---

(1)  Kasutaja juurdepääs avatud teenusele ja ohutusteenustele on piiratud geostatsionaarsete satelliitide nähtavusega.

(2)  Piirangute puudumine võimaldab lisada EGNOSe 3. versiooni täiendavaid jaamasid, et laiendada järjepidevalt EGNOSe teeninduspiirkonda vastavalt määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõikele 5.

(3)  Latentsusaeg on aeg alates navigatsiooniteate viimase osa edastamisest kosmosesegmendilt (EGNOSe ja GPS-/Galileo satelliitidele) kuni andmete väljumiseni EGNOSe serverist.

(4)  Toimivuse nõuded selles tabelis kehtivad üksnes õhuruumi signaaliga seotud ülesannetele.

(5)  Vahemik on antud lähenemisprotseduuri teenuse kättesaadavuse kohta. Vahemiku alumine piir vastab eeldatavale kättesaadavusele ainult GPS L1 teenuse olemasolu korral. Vahemiku ülemine piir on kättesaadav kasutajatele, kellel on kahesageduslik GPS L1/L5 vastuvõtja või kombineeritud GPS-/Galileo kahesageduslik vastuvõtja.

(6)  Piirkonna maismaaterritoorium on vastava lennuinfopiirkonna mis tahes maismaaterritoorium, sealhulgas saared, välja arvatud CAT I teenus, mis ei hõlma Assoore, Madeirat ega Kanaari saari.

(7)  Kuni Galileo süsteemi rahuldavat toimimist ei ole tõestatud, aktsepteeritakse APV-I taseme teenust.

(8)  Toimivuse nõuded selles tabelis kehtivad üksnes õhuruumi signaaliga seotud ülesannetele.

(9)  Territoriaalmeri on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsioonis määratletud kui meri, mis ulatub rannikust kuni 12 meremiili kaugusele.

Liide

AKRONÜÜMID

| APV | – | vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur |
| --- | --- | --- |
| CAT | – | kategooria |
| EDAS | – | EGNOS Data Access Service (EGNOSe andmete levitamise teenus) |
| EGNOS | – | European Geostationary Navigation Overlay Service (Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem) |
| EL-LR | – | Euroopa Liidu liikmesriigid |
| FIR | – | lennuinfopiirkond |
| Galileo E1 | – | Galileo süsteemi E1 sagedus ehk 1 575,42 MHz |
| Galileo E5a | – | Galileo süsteemi E5a sagedus ehk 1 176,45 MHz |
| GPS | – | globaalne positsioneerimissüsteem |
| GPS L1 | – | GPS-süsteemi L1 sagedus ehk 1 575,42 MHz |
| GPS L5 | – | GPS-süsteemi L5 sagedus ehk 1 176,45 MHz |
| HAL | – | horisontaalne hoiatuspiir |
| ICAO | – | International Civil Aviation Organization (Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon) |
| IMO | – | International Maritime Organization (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon) |
| LPV | – | lokalisaatori toimivus vertikaalinformatsiooniga |
| OS | – | avatud teenus |
| RIMS | – | ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad |
| SARPs | – | standardid ja soovituslikud tavad |
| SBAS | – | satelliidipõhine tugisüsteem |
| SoL | – | ohutusteenus |
| UTC | – | koordineeritud maailmaaeg |
| VAL | – | vertikaalne hoiatuspiir |
| VNSE | – | vertikaalsüsteemi navigeerimisviga |

APV

–

vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur

CAT

–

kategooria

EDAS

–

EGNOS Data Access Service (EGNOSe andmete levitamise teenus)

EGNOS

–

European Geostationary Navigation Overlay Service (Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem)

EL-LR

–

Euroopa Liidu liikmesriigid

FIR

–

lennuinfopiirkond

Galileo E1

–

Galileo süsteemi E1 sagedus ehk 1 575,42 MHz

Galileo E5a

–

Galileo süsteemi E5a sagedus ehk 1 176,45 MHz

GPS

–

globaalne positsioneerimissüsteem

GPS L1

–

GPS-süsteemi L1 sagedus ehk 1 575,42 MHz

GPS L5

–

GPS-süsteemi L5 sagedus ehk 1 176,45 MHz

HAL

–

horisontaalne hoiatuspiir

ICAO

–

International Civil Aviation Organization (Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon)

IMO

–

International Maritime Organization (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon)

LPV

–

lokalisaatori toimivus vertikaalinformatsiooniga

OS

–

avatud teenus

RIMS

–

ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad

SARPs

–

standardid ja soovituslikud tavad

SBAS

–

satelliidipõhine tugisüsteem

SoL

–

ohutusteenus

UTC

–

koordineeritud maailmaaeg

VAL

–

vertikaalne hoiatuspiir

VNSE

–

vertikaalsüsteemi navigeerimisviga

---

SOOVITUSED

| 18.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/27

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2015/1184,

14. juuli 2015,

liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu kohaselt peaksid liikmesriigid käsitama oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastama selle nõukogus. Nõukogu peaks liikmesriikide ja liidu poliitika suunamiseks vastu võtma majanduspoliitika üldsuunised ja tööhõivesuunised. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu kohaselt peaksid liikmesriigid käsitama oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastama selle nõukogus. Nõukogu peaks liikmesriikide ja liidu poliitika suunamiseks vastu võtma majanduspoliitika üldsuunised ja tööhõivesuunised.

| (2) | Kooskõlas aluslepinguga on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks. Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majanduse ja eelarve integreeritud mitmepoolse järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile peaks aitama veelgi tõhustada selle toimimist. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas aluslepinguga on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks. Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majanduse ja eelarve integreeritud mitmepoolse järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile peaks aitama veelgi tõhustada selle toimimist.

| (3) | Finants- ja majanduskriis osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Lisaks seab valitsemissektori võlatasemete oluline suurenemine ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja ettevaatavaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepinguga ja liidu majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid hõlmama investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme ja vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist. |
| --- | --- |

(3)

Finants- ja majanduskriis osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Lisaks seab valitsemissektori võlatasemete oluline suurenemine ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja ettevaatavaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepinguga ja liidu majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid hõlmama investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme ja vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist.

| (4) | Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused; tuleks vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, eelkõige tagades tööturu ja sotsiaalhoolekandesüsteemi tõhusa toimimise ning kõrvaldades tööturul osalemise takistused. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused; tuleks vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, eelkõige tagades tööturu ja sotsiaalhoolekandesüsteemi tõhusa toimimise ning kõrvaldades tööturul osalemise takistused. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni.

| (5) | Liikmesriikide majanduskasvu ja tööhõivepoliitika koondsuunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” (edaspidi „strateegia „Euroopa 2020””) eesmärkide saavutamiseks. Strateegia „Euroopa 2020” peaks tuginema Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne ülekanduv mõju, et üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse ning et tagataks majandus- ja rahaliidu sujuv toimimine. Käesolevale soovitusele lisatud liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuunised ja osjaomased tööhõivepoliitika suunised moodustavad koos strateegia „Euroopa 2020” rakendamise koondsuunised (edaspidi „strateegia „Euroopa 2020” koondsuunised”). |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide majanduskasvu ja tööhõivepoliitika koondsuunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” (edaspidi „strateegia „Euroopa 2020””) eesmärkide saavutamiseks. Strateegia „Euroopa 2020” peaks tuginema Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne ülekanduv mõju, et üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse ning et tagataks majandus- ja rahaliidu sujuv toimimine. Käesolevale soovitusele lisatud liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuunised ja osjaomased tööhõivepoliitika suunised moodustavad koos strateegia „Euroopa 2020” rakendamise koondsuunised (edaspidi „strateegia „Euroopa 2020” koondsuunised”).

| (6) | Kuigi strateegia „Euroopa 2020” koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada partnerluses kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi strateegia „Euroopa 2020” koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada partnerluses kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.

| (7) | Majanduspoliitika üldsuunistes antakse liikmesriikidele nõu reformide elluviimiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust liikmesriikide vahel. Need on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas. Sellised suunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada, |
| --- | --- |

(7)

Majanduspoliitika üldsuunistes antakse liikmesriikidele nõu reformide elluviimiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust liikmesriikide vahel. Need on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas. Sellised suunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada,

SOOVITAB, et liikmesriigid ja asjakohasel juhul liit võtaksid oma majanduspoliitikas arvesse lisas esitatud suuniseid, mis on osa strateegia „Euroopa 2020” koondsuunistest.

Brüssel, 14. juuli 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRAMEGNA

---

LISA

Liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuunised

Strateegia „Euroopa 2020” koondsuuniste I osa

Suunis 1. Investeeringute edendamine

Tootlike investeeringute taseme suurendamine Euroopas on oluline, et elavdada nõudlust ning parandada konkurentsivõimet ja pikaajalist kasvupotentsiaali Euroopas. Jõupingutused peaksid keskenduma sellele, et mobiliseerida rahalisi vahendeid elujõuliste investeerimisprojektide jaoks, tagada rahaliste vahendite jõudmine reaalmajandusse ja parandada investeerimiskeskkonda. Makromajanduslik ja finantsstabiilsus, regulatiivne prognoositavus ning finantssektori avatus ja läbipaistvus on olulised, et liit tõmbaks jätkuvalt ligi erasektori investeeringuid, sealhulgas välisinvesteeringuid.

Tuleks täiel määral ära kasutada liidu rahaliste vahendite, sh Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja struktuurifondide, ning liikmesriikide rahaliste vahendite potentsiaali, et rahastada kasvu soodustavaid investeeringuid olulistes valdkondades. Rahaliste vahendite tulemuspõhine juhtimine ja innovaatiliste rahastamisvahendite suurem kasutamine, kui see on asjakohane, on keskse tähtsusega.

Selleks et tagada rahaliste vahendite jõudmine reaalmajandusse, on vaja suurendada läbipaistvust ja teabevahetust, eelkõige tuleb sisse seada Euroopa investeerimisnõustamise keskus Euroopa Investeerimispanga raames ning luua läbipaistev investeerimisprojektide register. Tehingute tõrgeteta toimumise ning nende asjakohase riskitaseme ja maksimaalse lisaväärtuse tagamisel on keskse tähtsusega kõigi asjakohaste sidusrühmade tihe koostöö.

Suunis 2. Majanduskasvu soodustamine struktuurireformide rakendamise abil liikmesriikides

Struktuurireformide sihiteadlik rakendamine liikmesriikides nii toote- kui ka tööturul, sotsiaalhooldekande- ja pensionisüsteemides on oluline, et tugevdada ja toetada majanduse elavdamist ning tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet, ennetada ja korrigeerida kahjulikku makromajanduslikku tasakaalustamatust kooskõlas makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega ja suurendada liidu majanduse kasvupotentsiaali. See aitab ka saavutada suuremat majanduslikku ja sotsiaalset sidusust. Konkurentsivõimet suurendavad reformid, eelkõige suletud sektoris, paremini toimiv tööturg ning parem ettevõtluskeskkond aitavad kõrvaldada majanduskasvu ja investeeringuid takistavaid tegureid ning suurendada majanduse kohanemisvõimet. Liikmesriigid peavad käsitama oma majanduspoliitikat ühise huvi küsimusena ja seda koordineerima, et tugevdada positiivset koostoimet ja vähendada negatiivset ülekanduvat mõju.

Tuleb ellu viia tööturu ja sotsiaalsüsteemi reformid, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagades kõigile juurdepääsu kvaliteetsetele, taskukohastele ja jätkusuutlikele sotsiaalteenustele ja -hüvitistele. Tööturureforme hõlmavaid meetmeid, näiteks palgakujundusmehhanisme ja tööturul osalemise määrade suurendamist, tuleks ellu viia kooskõlas tööhõivesuunistes esitatud üksikasjalikemate juhistega.

On vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et muuta liitu andekate ja oskustega töötajate jaoks ligitõmbavaks. Tuleks jätkata tooteturgude reformimist ja täiendavat integreerimist, et tagada liidu tarbijate ja ettevõtjate jaoks madalamad hinnad ja suurem kaupade ja teenuste valik. Integreeritumad turud annavad ettevõtjatele juurdepääsu oluliselt suuremale turule kui nende koduturg ja seega suurenevad laienemisvõimalused. Konkurentsivõimelisem ja integreeritum tooteturg soodustab ka innovatsiooni ja võib aidata kiiremini kohanduda tagasilöökidega majanduses ja suurendada neile vastupanuvõimet nii üksikutes liikmesriikides kui ka liidu puhul tervikuna.

Jätkuvalt tuleks teha jõupingutusi ettevõtjate regulatiivse keskkonna parandamiseks, et toetada eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid; see peaks hõlmama avaliku halduse ajakohastamist, halduskoormuse vähendamist, läbipaistvuse suurendamist, korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidumise ning deklareerimata töö vastast võitlust, kohtusüsteemi sõltumatuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamist koos lepingute täitmise tagamise ja toimivate maksejõuetusmenetlustega.

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad ning digitaalmajandus aitavad kõigis majandussektorites oluliselt edendada tootlikkust, innovatsiooni ja majanduskasvu. Erainvesteeringute edendamine teaduses ja innovatsioonis peaks käima käsikäes ulatuslike reformidega, et ajakohastada teadus- ja innovatsioonisüsteeme, tõhustada koostööd avalike asutuste ja erasektori vahel ning täiustada ettevõtjate üldiseid raamtingimusi, mis soodustavad teadmistepõhist tegevust. Kvaliteetsemad ja tõhusamad avaliku sektori investeeringud teadusesse ja innovatsiooni aitavad jätkuvalt parandada riigi rahandust ja võivad parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Suunis 3. Jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist takistavate tegurite kõrvaldamine liidu tasandil

Ühtse turu ulatuslikum integreerimine, sealhulgas allesjäänud takistuste kõrvaldamine, ning konkurentsivõime suurendamine ja ettevõtluskeskkonna parandamine on olulised, et Euroopa oleks jätkuvalt atraktiivne kodu- ja välismaiste ettevõtjate jaoks. Euroopa tootlikkuse suurendamiseks on vaja enam innovatsiooni ja edendada inimkapitali kujundamist ning tagada integreeritud ja hästitoimiv digitaalne ühtne turg. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate suurem kasutamine nii tarbijate kui ka ettevõtjate poolt võib aidata luua piirideta digitaalset Euroopat ja suurendada tootlikkust.

Hästitoimiv finantssektor on keskse tähtsusega majanduse tõrgeteta toimimisel. Finantsturgude ja finantseerimisinstitutsioonide valdkonnas tuleks täielikult rakendada täiustatud regulatiivsed ja järelevalvet käsitlevad sätted ning tagada tarbijakaitse. Tuleb võtta meetmeid, et luua jätkusuutlik Euroopa väärtpaberistamise turg, mis aitab parandada liidu pankade tegelikku rahastamissuutlikkust. Finantsteenuste ja kapitali ühtsele turule tuginedes tuleks luua kapitaliturgude liit.

Tugeva energialiidu loomine peaks tagama ettevõtjate ja kodumajapidamiste jaoks taskukohase, kindla ja säästva energia. Tuleks kulutõhusalt rakendada kliima- ja energiaraamistik 2030 ja minna üle konkurentsivõimelisele, ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele, sh nii nõudluse kui ka pakkumise poole reformide elluviimise kaudu, edendades samal ajal keskkonnahoidlikke töökohti, keskkonnahoidlikku tehnoloogiat ja innovaatilisi lahendusi. Selles osas nõuavad energia- ja transpordisektor jätkuvalt erilist tähelepanu, sealhulgas ühenduste ja taristu osas.

Liidu õigusaktides tuleks käsitleda neid probleeme, mida saab kõige paremini Euroopa tasandil lahendada, ning tuleks arvesse võtta nende majanduslikku, keskkonnaalast ja ühiskondlikku mõju. Piiriüleste võrdsete tingimuste loomine koos parema regulatiivse prognoositavusega ja täielikus kooskõlas konkurentsireeglitega aitab veelgi investeeringuid ligi meelitada. Parem ja prognoositavam ettevõtluskeskkond on eriti oluline võrgutööstuses, mida iseloomustavad pikad investeerimisperioodid ja suuremahulised alginvesteeringud. Siseturu välismõõdet tuleks edasi arendada.

Suunis 4. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu soodustava rolli parandamine

Usaldusväärne riigi rahandus on oluline tegur majanduskasvus ja töökohtade loomisel. Riigi rahanduse jätkusuutlikkus on tähtis, et tagada investorite usaldus ja eelarvepoliitiline manööverdamisruum, et olla valmis ootamatusteks ja maksimeerida riigi rahanduse panust majandusse. See loob ka asjakohased tingimused majanduskasvu ja investeeringute toetamiseks. Liikmesriigid peaksid hoidma eelarvepuudujäägi ja võla taseme pikas perspektiivis kontrolli all. Eelarvepoliitika puhul tuleb järgida liidu reeglipõhist raamistikku, eelkõige stabiilsuse ja kasvu pakti, koos usaldusväärse riigisisese eelarvekorraga. Eelarvepoliitika peaks kajastama liikmesriigi tasandil majandustingimusi ja eelarve jätkusuutlikkusega seotud riske, tagades samal ajal majanduspoliitika hea koordineerimise. Euroala liikmesriike kutsutakse üles jätkama ranget järelevalvet kogu euroala eelarvepositsiooni, sealhulgas eelarvepoliitika seisundi üle ja seda arutama.

Eelarve konsolideerimise strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel tuleks seada prioriteediks kasvu soodustavad kuluvaldkonnad, nagu haridus, oskused ja tööalane konkurentsivõime, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon ja investeeringud tootlikkust tõstvatesse võrkudesse. Kulureformid peaksid keskenduma avaliku halduse tõhususe suurendamisele; selliseid reforme saab ette valmistada näiteks kulude läbivaatamisega, et tagada jätkusuutlikkus pikas perspektiivis.

Kulureformidega, mis keskenduvad vahendite tõhusale jaotamisele majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks, säilitades samal ajal võrdsed võimalused, peaks vajaduse korral kaasnema tulusüsteemide ajakohastamine. Jätkuvalt tuleks kaaluda äriühingu tulumaksu ühtset konsolideeritud maksubaasi. Üleminek majanduskasvu soodustavamatele maksudele, tagades samal ajal kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga, võib aidata muuta turgu tõhusamaks ning panna aluse jätkusuutlikule majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Samal ajal on oluline kaaluda maksustamises tehtavate muudatustega kaasnevaid mõjusid. Maksusüsteemi saaks tõhustada maksubaasi laiendamisega, näiteks lõpetades maksuerandite ja sooduskordade kasutamise või vähendades nende kasutamist ja ulatust, kontrollides maksukulude ulatust ja tõhusust ning tugevdades maksuhaldust, lihtsustades maksusüsteemi ning võideldes maksupettuse ja agressiivse maksuplaneerimise vastu.

---