# Úradný vestník C 261/2015

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 261 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 588. augusta 2015 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 261

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 588. augusta 2015

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európska komisia |
| 2015/C 261/01 | Stanovisko Komisie zo 7. augusta 2015 k návrhu nariadenia Európskej centrálnej banky o zbere podrobných údajov o úveroch a úverových rizikách | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európska komisia

2015/C 261/01

Stanovisko Komisie zo 7. augusta 2015 k návrhu nariadenia Európskej centrálnej banky o zbere podrobných údajov o úveroch a úverových rizikách

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2015/C 261/02 | Výmenný kurz eura | 4 |
| 2015/C 261/03 | Oznámenie Komisie – Usmernenia týkajúce sa posudzovania spôsobilosti na riadenie rizík | 5 |
| 2015/C 261/04 | Zoznam tretích krajín uznaných, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov na účely smernice 2008/106/ES (Situácia k 1. augustu 2015) (
  1
  ) | 25 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2015/C 261/05 | Záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru | 28 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2015/C 261/02

Výmenný kurz eura

4

2015/C 261/03

Oznámenie Komisie – Usmernenia týkajúce sa posudzovania spôsobilosti na riadenie rizík

5

2015/C 261/04

Zoznam tretích krajín uznaných, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov na účely smernice 2008/106/ES (Situácia k 1. augustu 2015) (
  1
  )

1

25

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2015/C 261/05

Záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európska komisia

| 8.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 261/1

---

STANOVISKO KOMISIE

zo 7. augusta 2015

k návrhu nariadenia Európskej centrálnej banky o zbere podrobných údajov o úveroch a úverových rizikách

(2015/C 261/01)

1.   Úvod

Komisia dostala 26. júna 2015 žiadosť od Európskej centrálnej banky (ECB) o stanovisko k návrhu nariadenia o zbere podrobných údajov o úveroch a úverových rizikách (ďalej len „návrh nariadenia“).

Komisia víta túto žiadosť a uznáva, že ECB tak koná v súlade so svojou povinnosťou konzultovať s Komisiou o návrhoch nariadení ECB vždy, keď existuje spojitosť so štatistickými požiadavkami Komisie, ako je stanovené v článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), aby zabezpečila koherentnosť potrebnú pri tvorbe štatistiky, ktorá spĺňa príslušné informačné požiadavky ECB a Komisie. Dobrá spolupráca medzi ECB a Komisiou je prospešná pre obe inštitúcie, ako aj pre používateľov a respondentov, keďže umožňuje efektívnejšiu tvorbu európskej štatistiky.

Komisia v plnom rozsahu podporuje požiadavku na zber údajov o úveroch a úverových rizikách na mikroúrovni s použitím harmonizovaného prístupu. Prínos tohto návrhu je jasný – je dôležitý a má význam pre široké spektrum zainteresovaných strán a pre rôzne účely, okrem iného pre menovú politiku, makroprudenciálnu politiku, úlohy spojené s bankovým dohľadom, a analýzu trhu s úvermi.

2.   Pripomienky k legislatívnemu návrhu a navrhované zmeny

Komisia konštatuje, že návrh nariadenia ECB náležite zohľadňuje Európsky systém účtov (ESA 2010) zavedený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (2), pokiaľ ide o vymedzenie inštitucionálnych sektorov a finančných nástrojov.

Komisia by ako budúci potenciálny používateľ súborov štatistických údajov vyplývajúcich z návrhu nariadenia ECB chcela vyjadriť tieto pripomienky:

2.1.   Rozsah zberu údajov

Vzhľadom na ambiciózny rozsah a mieru, v akej by tieto údaje mohli zlepšiť rozhodovanie v rôznych fázach legislatívneho procesu (posúdenia vplyvu v prípade návrhov nových právnych predpisov, ako aj hodnotenia ex post pravidelne vyžadované v právnych predpisoch), je veľmi dôležité, aby Komisia mala prístup k podrobným aj k agregovaným údajom.

Komisia navrhuje rozšíriť rozsah zberu o údaje o spotrebiteľských úveroch, ktoré by mohli zasielať všetci veritelia (nielen peňažné finančné inštitúcie) a ktoré by sa poskytovali aj na cezhraničnom základe. Tým by sa odstránili medzery v existujúcej štatistike úverov. Zber týchto údajov by mal pre Komisiu veľký význam, pretože by jej umožnil monitorovať výkonnosť trhu so spotrebiteľskými úvermi a plniť si povinnosti podľa článku 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES o zmluvách o spotrebiteľskom úvere (3). Kategória spotrebiteľských úverov by mala ako podkategórie zahŕňať prečerpanie účtu, kreditné karty, úverové linky a ostatné spotrebiteľské úvery.

Okrem toho s cieľom získať širší a úplný prehľad úverovej expozície finančného sektora a súvisiacich úverových rizík by sa mal súbor spravodajských jednotiek hneď, ako to bude možné, rozšíriť na „ostatné finančné korporácie poskytujúce úvery“.

Komisia by okrem toho chcela poznamenať, že v záujme minimalizovania nákladov na zber údajov by sa údaje podľa možnosti mali získavať z existujúcich databáz. Napríklad veľa doplňujúcich informácií o MSP, ktoré nesúvisia s úvermi (vrátane oficiálnej adresy, veľkosti a počtu zamestnancov), by sa mohlo prebrať z databázy RIAD.

2.2.   Konkrétne pripomienky k ochrane osobných údajov

Komisia sa domnieva, že znenie návrhu nariadenia ECB by malo byť prísnejšie, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov. Ak opatrenia stanovené v návrhu nariadenia ECB zahŕňajú spracovanie osobných údajov, musia sa vykonávať v súlade s právnymi predpismi EÚ o ochrane takýchto údajov, najmä so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (4), a s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa tieto predpisy vykonávajú, ako aj s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (5). Komisia preto navrhuje odkázať na tieto všeobecne uplatniteľné právne predpisy v odôvodneniach návrhu nariadenia ECB a preformulovať znenie jeho článku 13 tak, aby obsahovalo jednoznačnú povinnosť dodržiavať právne predpisy EÚ o ochrane osobných údajov, najmä smernicu 95/46/ES a nariadenie (ES) č. 45/2001, a nahradiť ním navrhovaný článok 13 ods. 2

Článok 13 ods. 1 by preto mal znieť takto: „Opatrenia stanovené v tomto nariadení sa musia vykonávať v súlade s právnymi predpismi EÚ o ochrane osobných údajov, najmä so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, a s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa tieto predpisy vykonávajú, ako aj s nariadením (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov.“

Komisia okrem toho podporuje obozretnejší prístup, pokiaľ ide o sprístupnenie osobným údajov tretím stranám. Pokiaľ ide o odôvodnenie 18 návrhu nariadenia ECB, Komisia nepovažuje za vhodné umožniť úverovým databázam iným než centrálnym úverovým registrom opätovne použiť tieto údaje bez ďalšej špecifikácie týchto tretích strán, najmä nie bez súhlasu protistrán. Komisia preto navrhuje vypustiť slová „a ďalšie relevantné súbory údajov o úveroch zostavovaných verejným sektorom“ (and other relevant credit datasets established by the public sector) v odôvodnení 18. Podobne by Komisia navrhla vypustiť v článku 11 ods. 1 návrhu nariadenia ECB slová „a sprístupniť tieto údaje tretím stranám“ (and grant access to such data for third parties). Okrem toho článok 11 ods. 3 by sa mal zmeniť tak, aby sa vzťahoval nielen na právnické osoby, ale aj na fyzické osoby.

2.3.   Ďalšie pripomienky

Podľa názoru Komisie by sa mohli lepšie vysvetliť aspekty zodpovednosti v súvislosti so zozbieranými údajmi. Nie je napríklad jasné, kto je zodpovedný za vývoj a udržiavanie uvedených zabezpečených kanálov a či už existuje potrebná infraštruktúra. Celkom jasné nie je ani to, či údaje (o domácnostiach) budú anonymizované pri zdroji, na úrovni centrálnej databázy pred ich uložením v databáze AnaCredit, alebo pri extrakcii údajov na účely spätnej väzby.

Ak sa vytvoria možnosti spätnej väzby, malo by sa s verejnými a súkromnými poskytovateľmi úverov zaobchádzať rovnako. Týmto spôsobom sa zabráni potenciálnemu rušivému vplyvu na trh, ktorý by vyplýval napr. z vybavenia verejného centrálneho registra údajmi, ku ktorým by súkromní konkurenti poskytujúci informačné služby v oblasti úverov nemali prístup.

Komisia sa stotožňuje s názorom, že informačné kanály na spätnú väzbu musia byť dostatočne flexibilné. Príliš veľká voľnosť na úrovni členských štátov však môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže v celej EÚ, a tým poškodiť existujúci „ekosystém“ informácií o úveroch. Aby sa tomu zabránilo, je možno odôvodnené navrhnúť pravidlá pre kanály na spätnú väzbu na centrálnej úrovni. Z návrhu nariadenia ECB jasne nevyplýva, či členské štáty môžu uplatňovať nižšie prahové hodnoty a či sa táto prax podporuje. Celkovo by sa mohli spresniť ciele projektu AnaCredit. V súčasnosti je spektrum možných účelov veľmi široké. Úroveň dostupnosti informácií (napr. anonymizované, presné, agregované atď.) by sa mala spresniť pre každú kategóriu používateľov.

Mali by sa doplniť odkazy na analýzu nákladov a prínosov. Týmito odkazmi by sa zvýšila dôveryhodnosť návrhu a vplyv návrhu by sa stal vyváženejší.

3.   Záver

Komisia návrh nariadenia o ECB podporuje, keďže vďaka nemu by boli údaje o úveroch a úverových rizikách dostupné na mikroúrovni, čo je veľmi dôležité pre zainteresované strany a samotnú Komisiu.

Podľa názoru Komisie by sa však mali vyriešiť uvedené otázky.

V Bruseli 7. augusta 2015

Za Komisiu

Marianne THYSSEN

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 133, 22.5.2008, s. 66.

3

(4)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 261/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 261/4

---

Výmenný kurz eura (1)

7. augusta 2015

(2015/C 261/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0941 |
| JPY | Japonský jen | 136,43 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4620 |
| GBP | Britská libra | 0,70510 |
| SEK | Švédska koruna | 9,5744 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0738 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,0410 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,024 |
| HUF | Maďarský forint | 310,35 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1853 |
| RON | Rumunský lei | 4,4115 |
| TRY | Turecká líra | 3,0512 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4809 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4313 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,4811 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6647 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5136 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 272,46 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 13,8948 |
| CNY | Čínsky juan | 6,7940 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5515 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 809,32 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,2960 |
| PHP | Filipínske peso | 50,040 |
| RUB | Ruský rubeľ | 70,2133 |
| THB | Thajský baht | 38,460 |
| BRL | Brazílsky real | 3,8579 |
| MXN | Mexické peso | 17,8180 |
| INR | Indická rupia | 69,8200 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0941

JPY

Japonský jen

136,43

DKK

Dánska koruna

7,4620

GBP

Britská libra

0,70510

SEK

Švédska koruna

9,5744

CHF

Švajčiarsky frank

1,0738

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,0410

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,024

HUF

Maďarský forint

310,35

PLN

Poľský zlotý

4,1853

RON

Rumunský lei

4,4115

TRY

Turecká líra

3,0512

AUD

Austrálsky dolár

1,4809

CAD

Kanadský dolár

1,4313

HKD

Hongkongský dolár

8,4811

NZD

Novozélandský dolár

1,6647

SGD

Singapurský dolár

1,5136

KRW

Juhokórejský won

1 272,46

ZAR

Juhoafrický rand

13,8948

CNY

Čínsky juan

6,7940

HRK

Chorvátska kuna

7,5515

IDR

Indonézska rupia

14 809,32

MYR

Malajzijský ringgit

4,2960

PHP

Filipínske peso

50,040

RUB

Ruský rubeľ

70,2133

THB

Thajský baht

38,460

BRL

Brazílsky real

3,8579

MXN

Mexické peso

17,8180

INR

Indická rupia

69,8200

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 8.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 261/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 261/5

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia týkajúce sa posudzovania spôsobilosti na riadenie rizík

(2015/C 261/03)

Obsah

| 1. | Úvod | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Rozsah pôsobnosti a ciele | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Rozsah pôsobnosti usmernení | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ciele | 6 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Metodika | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Aktéri a lehoty | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Postup | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Posúdenie rizika | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Plánovanie riadenia rizík | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Úloha usmernení | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | Obsah posúdenia | 8 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Posúdenie rizík | 8 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Plánovanie riadenia rizík | 11 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | Zhrnutie | 18 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Zoznam odkazov a príslušných dokumentov | 23 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   ÚVOD

Vzhľadom na výrazné zvýšenie počtu a závažnosti prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ku ktorým dochádza v posledných rokoch najmä v dôsledku zmeny klímy a v situácii, keď budúce katastrofy budú extrémnejšie a zložitejšie s ďalekosiahlymi a dlhodobými následkami, má prevencia katastrof zásadný význam z hľadiska dosiahnutia vyššej úrovne ochrany pred katastrofami a odolnosti voči nim. Vyžaduje si to ďalšie opatrenia a integrovaný prístup k riadeniu rizík katastrof, ktorým sa spojí prevencia rizík s pripravenosťou a reakciami.

Podľa rozhodnutia o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „rozhodnutie“) (1), ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2014, sa členské štáty dohodli, že prijmú viacero opatrení týkajúcich sa prevencie katastrof vrátane toho, že budú zdieľať „... posúdenie svojej spôsobilosti na riadenie rizík na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň, a to každé tri roky po finalizácii príslušných usmernení“ (2). V rozhodnutí sa stanovuje, že Komisia vypracuje spolu s členskými štátmi usmernenia týkajúce sa „obsahu, metodiky a štruktúry týchto hodnotení“ (3).

Tieto usmernenia boli preto pripravené spolu s expertmi z členských štátov na základe nového rozhodnutia a berúc do úvahy existujúce osvedčené postupy v členských štátoch, ako aj nedávne skúsenosti pri vypracúvaní vnútroštátnych posúdení rizika (4). Usmernenia vychádzajú aj zo záverov seminára, ktorý bol zorganizovaný za talianskeho predsedníctva Rady v júli 2014 a z následných záverov Rady o posúdení spôsobilosti na riadenie rizík (ďalej len „závery Rady“), ktoré boli prijaté v októbri 2014 (5). Tieto usmernenia sa okrem toho odrážajú v usmerneniach Komisie týkajúcich sa vnútroštátnych posúdení rizík v prípade zvládania katastrof („Usmernenia týkajúce sa posúdenia rizík“) (6).

Účelom týchto usmernení je poskytnúť členským štátom nezáväznú komplexnú a flexibilnú metodiku, ktorá im pomôže pri ich vlastnom posudzovaní svojej spôsobilosti na riadenie rizík.

Tieto usmernenia môžu byť preskúmané vo svetle praktických skúseností členských štátov týkajúcich sa ich vykonávania.

2.   ROZSAH PÔSOBNOSTI A CIELE

2.1.   Rozsah pôsobnosti usmernení

Spôsobilosť na riadenie rizík je v rozhodnutí vymedzená ako „schopnosť členského štátu alebo jeho regiónov znížiť alebo zmierniť riziká, (vplyvy a pravdepodobnosť katastrofy), ktoré zistili na základe svojich posúdení rizík, a prispôsobiť sa im, a to do takej miery, ktorá je v danom členskom štáte prijateľná.“

Každý členský štát sám zváži, aké limity sú prijateľné v určitom kontexte a pre rôzne riziká. Uvedená flexibilita bola zavedená rozhodnutím, aby sa zohľadnili rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch. To, aké limity sú prijateľné, je však obvykle implicitnou súčasťou akéhokoľvek posúdenia spôsobilosti. S postupom času a na základe skúseností sa niektoré rozhodnutia vykonané v tomto ohľade môžu vo vnútroštátnom posúdení prejaviť explicitnejšie. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) nedávno odporučila vymedziť metódy tak, aby sa do určovania prijateľnej úrovne rizika zapojili všetky úrovne zainteresovaných strán, a aby tieto metódy a výsledky boli transparentne zverejňované s cieľom zvýšiť informovanosť všetkých zainteresovaných skupín (7).

V rozhodnutí je uvedené, že spôsobilosť na riadenie rizík sa posudzuje z hľadiska „technickej, finančnej a administratívnej kapacity“ členského štátu vykonávať buď na celoštátnej, alebo príslušnej nižšej úrovni primerané a) posúdenie rizika; b) plánovanie riadenia rizík na účely prevencie a pripravenosti; a c) opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne. Posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík sa preto týka celého cyklu riadenia rizík.

Členské štáty môžu posudzovať spôsobilosť na riadenie rizík v prípade jednotlivých rizík alebo posudzovať celkovú spôsobilosť na riadenie rizík v rámci mnohostranného prístupu k rizikám. V týchto usmerneniach sa odporúča, aby sa uvedené posúdenie vzťahovalo na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou, ako je uvedené v článku 1 ods. 2 rozhodnutia o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany.

2.2.   Ciele

Usmernenia sledujú tieto ciele:

| 1. | podporovať členské štáty, aby ďalej budovali informovanosť o silných stránkach, ako aj potenciálnych slabinách svojich systémov zvládania katastrof, identifikovať osvedčené postupy a iniciovať proces zlepšovania; |
| --- | --- |

1.

podporovať členské štáty, aby ďalej budovali informovanosť o silných stránkach, ako aj potenciálnych slabinách svojich systémov zvládania katastrof, identifikovať osvedčené postupy a iniciovať proces zlepšovania;

| 2. | prispieť k rozvoju a zdieľaniu znalostí a politik a postupov v oblasti zvládania katastrof založených na dôkazoch medzi príslušnými správnymi úrovňami v členských štátoch a takisto v rôznych odvetviach, a pokiaľ ide o rôzne, avšak vzájomne súvisiace politické právomoci; |
| --- | --- |

2.

prispieť k rozvoju a zdieľaniu znalostí a politik a postupov v oblasti zvládania katastrof založených na dôkazoch medzi príslušnými správnymi úrovňami v členských štátoch a takisto v rôznych odvetviach, a pokiaľ ide o rôzne, avšak vzájomne súvisiace politické právomoci;

| 3. | uľahčiť spoluprácu v rámci úsilia o riadenie rizík medzi členskými štátmi v rámci mechanizmu civilnej ochrany Únie a ďalších príslušných systémov týkajúcich sa zvládania katastrof. |
| --- | --- |

3.

uľahčiť spoluprácu v rámci úsilia o riadenie rizík medzi členskými štátmi v rámci mechanizmu civilnej ochrany Únie a ďalších príslušných systémov týkajúcich sa zvládania katastrof.

Ako je stanovené v rozhodnutí, Komisia bude pomáhať členským štátom v plnení týchto cieľov rôznymi spôsobmi, a to aj tým, že uľahčí zdieľanie skúseností týkajúcich sa spôsobilosti na riadenie rizík a jej posúdenia (8).

3.   METODIKA

3.1.   Aktéri a lehoty

Skúsenosti členských štátov a ďalších krajín poukazujú na výhody koordinácie vnútroštátnych posudzovaní spôsobilosti na riadenie rizík jedným subjektom. Predovšetkým menovanie koordinačného subjektu s cieľom posilniť riadenie posudzovania môže pomôcť zaistiť uplatňovanie jednotnej metodiky a podporiť výmenu osvedčených postupov. O úrovni posúdenia na celoštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni rozhodne zároveň každý členský štát na základe svojho vlastného systému riadenia.

Členské štáty sa dohodli, že tieto posúdenia budú vykonávať každé tri roky, pričom prvé posúdenie bude nasledovať tri roky po finalizácii týchto usmernení. V záujme zaistenia nepretržitého zlepšovania spôsobilosti na riadenie rizík je dôležité pravidelné posúdenie vrátane identifikácie potrieb a následného vykonávania príslušných opatrení.

3.2.   Postup

Posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík sa týka celého cyklu riadenia rizík, t. j. posúdenia rizík, plánovania riadenia rizík na účely prevencie a pripravenosti a vykonávania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne.

3.2.1.   Posúdenie rizika

Pri posudzovaní rizika by cieľom malo byť dosiahnutie spoločného porozumenia so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, pokiaľ ide o riziká, ktorým čelia, a ich príslušné priority. Riziká, ktoré boli zistené, posúdené a zoradené podľa dôležitosti, sú základom pre plánovanie riadenia rizík a následné vykonávanie opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne (9). Podľa odporúčaní uvedených v usmerneniach týkajúcich sa posudzovania rizík by sa členské štáty, ktoré vykonávajú vnútroštátny postup posudzovania rizík prvýkrát, mali zamerať na najdôležitejšie scenáre rizík (10).

3.2.2.   Plánovanie riadenia rizík

Plánovanie riadenia rizík sa môže vykonať na základe jednotlivých rizík alebo na základe integrovaného medziodvetvového prístupu, či dokonca mnohostranného prístupu k rizikám. Osobitným cieľom vo fáze plánovania je stanoviť, ako možno jednotlivé riziká znížiť, prispôsobiť alebo zmierniť z hľadiska vplyvov a pravdepodobnosti prostredníctvom vykonávania vybraných opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne (11). Na účely plánovania bude takisto podľa potreby nutné uviesť požadované zdroje a časový harmonogram a prideliť zodpovednosť.

Najprv bude potrebné určiť príslušné opatrenia, zoradiť ich podľa priorít a následne vykonať ich výber v rámci rozhodovacieho procesu, do ktorého sa dostatočne zapoja všetky zainteresované strany. Účelom je zaistiť, aby príslušné opatrenia, ich nutnosť a dôležitosť, boli správne chápané, a zaistila sa tak široká podpora. Prvé informácie o postupe, ako tieto opatrenia určiť a zoradiť ich podľa priority sú zahrnuté v usmerneniach týkajúcich sa posudzovania rizík v oddiele „posúdenie rizík“ (12). Členské štáty môžu takisto nahliadnuť do týchto dokumentov: dokument Civil Defence Emergency Management (CDEM) Capability Assessment Tool, ktorý vypracovalo Ministerstvo civilnej obrany a zvládania núdzových situácií Nového Zélandu (13), dokument Dutch National safety and security strategy, či dokument ORSEC (14) – Organisation de la Réponse de Sécurité Civile francúzskeho Riaditeľstva obrany a civilnej bezpečnosti. Ucelenejší zoznam osvedčených postupov nájdete na platforme Climate-ADAPT (15). Postupné rozširovanie zoznamu osvedčených postupov a príkladov by mohlo podporiť postup posudzovania.

Metodiky na plánovanie riadenia rizík na vnútroštátnej alebo nižšej úrovni sa budú musieť prispôsobiť potrebám a administratívnej štruktúre členských štátov. Môže to zahŕňať plán riadenia rizík pre jednotlivé riziká alebo všetky riziká spolu, v ktorom sa hlavné riziká rozdelia na vykonateľné akcie, t. j. opatrenia prevencie a pripravenosti, s cieľom znížiť zistené riziká, prispôsobiť sa im alebo ich zmierniť na prijateľnú úroveň. Ďalej to môže zahŕňať porovnanie rôznych opatrení, pokiaľ ide o ich čistý pozitívny vplyv a náklady na ich vykonávanie.

Je dôležité, aby sa v rámci procesu plánovania určili a vybrali na vykonávanie vhodné a konkrétne opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Nadviazalo by sa tým na výsledky posúdenia rizík.

3.2.3.   Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne

V rámci tretieho rozmeru posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík by členské štáty mali posúdiť svoju schopnosť vykonávať opatrenia určené pri plánovaní riadenia rizík. Vykonávanie zahŕňa pridelenie zodpovednosti a zdrojov, monitorovaciu povinnosť a proces hodnotenia a analýzy získaných poznatkov.

3.3.   Úloha usmernení

V usmerneniach sa navrhuje metodika posudzovania, ktoré nie je vyčerpávajúce a bude sa musieť prispôsobiť potrebám každého členského štátu. Mali by slúžiť ako spoločný východiskový bod a pomáhať jednotnému výkladu prvkov, ktoré by mali byť súčasťou vnútroštátneho posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík.

Posudzovanie spôsobilosti na riadenie rizík by malo začať podrobným (kvalitatívnym a prípadne kvantitatívnym) popisom cyklu riadenia rizík katastrof. Otázky uvedené v oddiele 4 sú koncipované tak, aby subjektom členských štátov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni poskytli návod na posudzovanie ich spôsobilosti na riadenie rizík na základe súboru kritérií administratívnej, technickej a finančnej kapacity. V odpovediach na tieto kľúčové otázky je dôležité kvalitatívne a podľa možnosti kvantitatívne opísať situáciu, zistené potreby a opatrenia, ktoré boli alebo môžu byť prijaté.

Aby bolo možné príslušným spôsobom posúdiť všetky tri aspekty cyklu zvládania katastrof, je dôležité nielen vykonať posúdenie všeobecnej administratívnej, technickej a finančnej kapacity, ale takisto posúdiť spôsobilosť so zreteľom na prioritné riziká (vrátane rizík určených v rámci vnútroštátneho postupu posudzovania rizík) s cieľom dosiahnuť realistické posúdenie riadenia konkrétnych rizík.

Posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík možno zhrnúť pomocou vzoru uvedeného v oddiele 5, ktorého cieľom je poskytnúť stručný prehľad, ktorý odráža vlastné posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík katastrof.

4.   OBSAH POSÚDENIA

V súlade s rozhodnutím by posúdenie na vnútroštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni malo obsahovať tri oddiely, a to posúdenie rizík, plánovanie riadenia rizík a vykonávacie opatrenie týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne. Každý oddiel by mal byť zameraný na súbor prvkov súvisiacich s administratívnou, technickou a finančnou kapacitou, ako sú rámec, koordinácia, odborné znalosti, zainteresované strany, informovanie a komunikácia, metodika, infraštruktúra, vybavenie a financovanie.

4.1.   Posúdenie rizík

Tento oddiel obsahuje súbor otázok, ktorý sa vzťahuje na administratívnu, technickú a finančnú kapacitu na posúdenie rizík.

Na posúdenie administratívnej kapacity je dôležité sústrediť sa na existenciu príslušného rámca, pridelenie právomocí a zodpovedností, existenciu potrebných odborných znalostí, mieru zapojenia externých zainteresovaných strán a komunikáciu.

Na posúdenie technickej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie používania vhodnej metodiky a infraštruktúry. Vykonávanie komplexného posúdenia rizík by mohlo takisto zahŕňať aspekty týkajúce sa cezhraničných a medziodvetvových rizík, ako aj vplyv na infraštruktúru.

Na posúdenie finančnej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie dostupnosti finančných zdrojov.

Dostatočne podrobné odpovede na každú otázku by mali obsahovať informácie o tom, aké posúdenia sa vykonávajú, akým spôsobom a kedy, ako aj dostupné relevantné údaje, čísla a odkazy.

Rámec

Posúdenie rizík by sa malo definovať a malo by byť súčasťou celkového rámca.

| Otázka 1: Zapadá posúdenie rizík do celkového rámca?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je tento rámec právneho alebo procesného charakteru a či je definovaný na vnútroštátnej a/alebo na príslušnej nižšej úrovni. |
| --- |

Otázka 1: Zapadá posúdenie rizík do celkového rámca?

Vysvetlenie: Uveďte, či je tento rámec právneho alebo procesného charakteru a či je definovaný na vnútroštátnej a/alebo na príslušnej nižšej úrovni.

Koordinácia

V rámci štruktúry riadenia rizík sa prideľujú jasne vymedzené povinnosti všetkým subjektom zapojeným do posudzovania rizika tak, aby sa zabránilo prekrývaniu alebo nesúladu medzi zodpovednosťou a spôsobilosťou.

| Otázka 2: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na posudzovaní rizík jasne vymedzené?

  Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe je rozdeľovaná zodpovednosť za posudzovanie rizík v rámci správnych orgánov, či tento základ alebo príslušné postupy sú stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy alebo existujúce potreby. |
| --- |

Otázka 2: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na posudzovaní rizík jasne vymedzené?

Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe je rozdeľovaná zodpovednosť za posudzovanie rizík v rámci správnych orgánov, či tento základ alebo príslušné postupy sú stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy alebo existujúce potreby.

| Otázka 3: Je zodpovednosť za posudzovanie osobitných rizík pridelená najdôležitejším subjektom?

  Vysvetlenie: Opíšte postup, ako sa príslušné subjekty podieľajú na posudzovaní rizík a ako sú zaistené povinnosti alebo zodpovednosť, pokiaľ ide o riešenie osobitných rizík následne po ich posúdení. |
| --- |

Otázka 3: Je zodpovednosť za posudzovanie osobitných rizík pridelená najdôležitejším subjektom?

Vysvetlenie: Opíšte postup, ako sa príslušné subjekty podieľajú na posudzovaní rizík a ako sú zaistené povinnosti alebo zodpovednosť, pokiaľ ide o riešenie osobitných rizík následne po ich posúdení.

| Otázka 4: Je medziodvetvový rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík?

  Vysvetlenie: Uveďte, ktoré posudzované riziká majú medziodvetvový rozmer zohľadňujúci viac rizík, a v akej miere sa toto premietne do stanovenia scenára rizík. Prípadne opíšte povahu spolupráce s ostatnými orgánmi na vnútroštátnej a/alebo príslušnej nižšej úrovni pri vykonávaní týchto posúdení rizík. |
| --- |

Otázka 4: Je medziodvetvový rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík?

Vysvetlenie: Uveďte, ktoré posudzované riziká majú medziodvetvový rozmer zohľadňujúci viac rizík, a v akej miere sa toto premietne do stanovenia scenára rizík. Prípadne opíšte povahu spolupráce s ostatnými orgánmi na vnútroštátnej a/alebo príslušnej nižšej úrovni pri vykonávaní týchto posúdení rizík.

Expertíza

Experti, ktorí vykonávajú posúdenie rizík, by mali mať nevyhnutnú právomoc a povinnosti a príslušnú odbornú prípravu na vykonávanie posudzovania rizík.

| Otázka 5: Je rozdelenie zodpovednosti za posúdenie rizík pravidelne preskúmavané?

  Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty alebo útvary sa podieľajú na posúdení rizík, akým spôsobom sa určujú/vyberajú, aké schopnosti sa pri rozdeľovaní zodpovednosti berú do úvahy. |
| --- |

Otázka 5: Je rozdelenie zodpovednosti za posúdenie rizík pravidelne preskúmavané?

Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty alebo útvary sa podieľajú na posúdení rizík, akým spôsobom sa určujú/vyberajú, aké schopnosti sa pri rozdeľovaní zodpovednosti berú do úvahy.

| Otázka 6: Sú experti zodpovední za posudzovanie rizík adekvátne informovaní, školení a skúsení v oblasti posudzovania rizík?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je pre expertov k dispozícii odborná príprava a prípadne akého druhu, ďalej opíšte úroveň skúseností expertov a to, aké odborné znalosti a nástroje sa používajú a považujú za nevyhnutné pri vykonávaní posúdení rizík. |
| --- |

Otázka 6: Sú experti zodpovední za posudzovanie rizík adekvátne informovaní, školení a skúsení v oblasti posudzovania rizík?

Vysvetlenie: Uveďte, či je pre expertov k dispozícii odborná príprava a prípadne akého druhu, ďalej opíšte úroveň skúseností expertov a to, aké odborné znalosti a nástroje sa používajú a považujú za nevyhnutné pri vykonávaní posúdení rizík.

Ďalšie zainteresované strany

Schopnosť posudzovať riziká stále viac závisí od zapojenia rôznych zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora. Subjekty vykonávajúce posúdenie rizík spolupracujú so širokou škálou zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora, akademickej obce a iných vládnych subjektov, ktoré nie sú priamo zapojené do procesu posudzovania.

| Otázka 7: Sú do postupu posudzovania rizík zapojené príslušné zainteresované strany?

  Vysvetlenie: Opíšte spektrum príslušných zainteresovaných strán zapojených do postupu posudzovania rizík. Patria sem napríklad akademické obce, výskumné organizácie, súkromný sektor, ako aj orgány štátnej správy, ktoré sa na postupe posudzovania podieľajú nepriamo vrátane zainteresovaných strán z iných členských štátov alebo medzinárodných organizácií. Členské štáty môžu zdôrazniť akékoľvek praktické poznatky, ktoré by sa mohli vymieňať. |
| --- |

Otázka 7: Sú do postupu posudzovania rizík zapojené príslušné zainteresované strany?

Vysvetlenie: Opíšte spektrum príslušných zainteresovaných strán zapojených do postupu posudzovania rizík. Patria sem napríklad akademické obce, výskumné organizácie, súkromný sektor, ako aj orgány štátnej správy, ktoré sa na postupe posudzovania podieľajú nepriamo vrátane zainteresovaných strán z iných členských štátov alebo medzinárodných organizácií. Členské štáty môžu zdôrazniť akékoľvek praktické poznatky, ktoré by sa mohli vymieňať.

Informácie a komunikácia

Posúdenie rizík si vyžaduje účinné informačné a komunikačné systémy. Pochopenie administratívnej kapacity nutnej na informovanie o výsledkoch posúdenia rizík a jej významu pre celkové riziko komunikačnej stratégie môže pomôcť zlepšiť výmenu informácií či údajov a komunikáciu s príslušnými zainteresovanými stranami.

| Otázka 8: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na informovanie verejnosti o výsledkoch posúdenia rizík?

  Vysvetlenie: Podrobne opíšte, ako sa organizuje komunikácia s občanmi týkajúca sa šírenia výsledkov posúdenia rizík. |
| --- |

Otázka 8: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na informovanie verejnosti o výsledkoch posúdenia rizík?

Vysvetlenie: Podrobne opíšte, ako sa organizuje komunikácia s občanmi týkajúca sa šírenia výsledkov posúdenia rizík.

| Otázka 9: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na interné informovanie o výsledkoch posúdenia rizík vrátane scenárov, získaných skúseností atď.?

  Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sa organizuje výmena informácií medzi rôznymi verejnými orgánmi na rôznych úrovniach správy. |
| --- |

Otázka 9: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na interné informovanie o výsledkoch posúdenia rizík vrátane scenárov, získaných skúseností atď.?

Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sa organizuje výmena informácií medzi rôznymi verejnými orgánmi na rôznych úrovniach správy.

| Otázka 10: Sú výsledky posúdenia rizík premietnuté do komunikačnej stratégie týkajúcej sa rizík?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako je šírenie verejne dostupných výsledkov posúdenia rizík obsiahnuté vo vnútroštátnej a/alebo regionálnej komunikačnej stratégii týkajúcej sa rizík. |
| --- |

Otázka 10: Sú výsledky posúdenia rizík premietnuté do komunikačnej stratégie týkajúcej sa rizík?

Vysvetlenie: Opíšte, ako je šírenie verejne dostupných výsledkov posúdenia rizík obsiahnuté vo vnútroštátnej a/alebo regionálnej komunikačnej stratégii týkajúcej sa rizík.

Metodika

| Otázka 11: Má príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni vypracovanú metodiku na posudzovanie rizík? Je táto metodika nejakým spôsobom stanovená alebo zverejnená a aké sú kľúčové prvky tejto metodiky?

  Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátny alebo regionálny prístup k posudzovaniu rizík (podľa jednotlivých rizík, scenáre, príklady zo života, všeobecné záležitosti), opíšte metodiku použitú na analýzu možných vplyvov, metodiku na výpočet pravdepodobnosti, kritéria alebo metodiku na stanovenie priorít a vyradenie rizík, uveďte, či sa posúdenia rizík revidujú a v akom časovom rámci, či je metodika zhrnutá v dokumente, či je metodika na posúdenie rizík dostupná a kto má k nej prístup, či sú niektoré z informácií obsiahnutých v posúdení rizík prístupné verejnosti. |
| --- |

Otázka 11: Má príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni vypracovanú metodiku na posudzovanie rizík? Je táto metodika nejakým spôsobom stanovená alebo zverejnená a aké sú kľúčové prvky tejto metodiky?

Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátny alebo regionálny prístup k posudzovaniu rizík (podľa jednotlivých rizík, scenáre, príklady zo života, všeobecné záležitosti), opíšte metodiku použitú na analýzu možných vplyvov, metodiku na výpočet pravdepodobnosti, kritéria alebo metodiku na stanovenie priorít a vyradenie rizík, uveďte, či sa posúdenia rizík revidujú a v akom časovom rámci, či je metodika zhrnutá v dokumente, či je metodika na posúdenie rizík dostupná a kto má k nej prístup, či sú niektoré z informácií obsiahnutých v posúdení rizík prístupné verejnosti.

| Otázka 12: Je cezhraničný rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík?

  Vysvetlenie: Opíšte, ktoré z posudzovaných rizík zahŕňajú cezhraničný rozmer a do akej miery je tento cezhraničný rozmer súčasťou posúdenia rizík (napríklad vytváranie scenárov). Vo vhodných prípadoch môžu členské štáty opísať charakter svojej spolupráce s inými členskými štátmi pri vykonávaní posúdenia rizík, ktoré majú cezhraničný rozmer. |
| --- |

Otázka 12: Je cezhraničný rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík?

Vysvetlenie: Opíšte, ktoré z posudzovaných rizík zahŕňajú cezhraničný rozmer a do akej miery je tento cezhraničný rozmer súčasťou posúdenia rizík (napríklad vytváranie scenárov). Vo vhodných prípadoch môžu členské štáty opísať charakter svojej spolupráce s inými členskými štátmi pri vykonávaní posúdenia rizík, ktoré majú cezhraničný rozmer.

| Otázka 13: Je do posúdenie rizík zahrnutá infraštruktúra?

  Vysvetlenie: Uveďte, ktoré druhy kritickej infraštruktúry (na vnútroštátnej aj na úrovni EÚ) sú zahrnuté do vytvárania scenárov a posúdenia rizík. Patria sem napríklad cesty, budovy, priehrady, železnice, mosty, družice, podzemné systémy, káble, nemocnice, kryty. |
| --- |

Otázka 13: Je do posúdenie rizík zahrnutá infraštruktúra?

Vysvetlenie: Uveďte, ktoré druhy kritickej infraštruktúry (na vnútroštátnej aj na úrovni EÚ) sú zahrnuté do vytvárania scenárov a posúdenia rizík. Patria sem napríklad cesty, budovy, priehrady, železnice, mosty, družice, podzemné systémy, káble, nemocnice, kryty.

Informačné a komunikačné technológie

| Otázka 14: Je na posudzovanie rizík k dispozícii príslušná infraštruktúra IKT?

  Vysvetlenie: Opíšte, aký druh infraštruktúry je k dispozícii na vykonanie posúdenia rizík. Môže zahŕňať nástroje IKT, družice atď. Členské štáty by tu mohli opísať súčasný výskum v oblasti rozvoja novej infraštruktúry IKT na podporu posudzovania rizík. V prípade, že sa daná infraštruktúra zdieľa s ďalšími krajinami, môžu členské štáty takisto opísať druh existujúcej spolupráce (napríklad satelitné snímky). |
| --- |

Otázka 14: Je na posudzovanie rizík k dispozícii príslušná infraštruktúra IKT?

Vysvetlenie: Opíšte, aký druh infraštruktúry je k dispozícii na vykonanie posúdenia rizík. Môže zahŕňať nástroje IKT, družice atď. Členské štáty by tu mohli opísať súčasný výskum v oblasti rozvoja novej infraštruktúry IKT na podporu posudzovania rizík. V prípade, že sa daná infraštruktúra zdieľa s ďalšími krajinami, môžu členské štáty takisto opísať druh existujúcej spolupráce (napríklad satelitné snímky).

| Otázka 15: Sú na posudzovanie rizík k dispozícii relevantné informácie a údaje (vrátane historických údajov)?

  Vysvetlenie: Opíšte aké zdroje informácií a údajov využívate a či existujú databázy na účely vykonávania posudzovania rizík. Členské štáty by tu mohli opísať najnovší vývoj v oblasti zlepšovania zberu údajov a informácií. |
| --- |

Otázka 15: Sú na posudzovanie rizík k dispozícii relevantné informácie a údaje (vrátane historických údajov)?

Vysvetlenie: Opíšte aké zdroje informácií a údajov využívate a či existujú databázy na účely vykonávania posudzovania rizík. Členské štáty by tu mohli opísať najnovší vývoj v oblasti zlepšovania zberu údajov a informácií.

Financovanie

Financovanie zahŕňa celkové určenie, odhad a vyčlenenie prostriedkov potrebných na vypracovanie a aktualizáciu posúdenia rizík.

| Otázka 16: Je na vykonávanie a aktualizáciu úloh spojených s posudzovaním rizík k dispozícii príslušná finančná kapacita?

  Vysvetlenie: Uveďte, či sú k dispozícii finančné zdroje na účely vypracovania posúdenia rizík a zaistenia aktualizácie existujúcich posúdení. |
| --- |

Otázka 16: Je na vykonávanie a aktualizáciu úloh spojených s posudzovaním rizík k dispozícii príslušná finančná kapacita?

Vysvetlenie: Uveďte, či sú k dispozícii finančné zdroje na účely vypracovania posúdenia rizík a zaistenia aktualizácie existujúcich posúdení.

4.2.   Plánovanie riadenia rizík

Tento oddiel obsahuje súbor otázok, ktorý sa vzťahuje na administratívnu, technickú a finančnú kapacitu na plánovanie riadenia rizík.

Pri posudzovaní administratívnej kapacity je dôležité zamerať sa na koordináciu postupu, existenciu potrebných odborných znalostí, existenciu vhodných metodík, mieru zapojenia externých zainteresovaných strán a na komunikáciu.

Na posúdenie technickej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie používania vhodných zariadení.

Na posúdenie finančnej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie dostupnosti finančných zdrojov.

Dostatočne podrobné odpovede na každú otázku by mali zahŕňať opis toho, čo, ako a kedy bolo vykonané, ako aj dostupné relevantné údaje, čísla a odkazy.

Koordinácia

V rámci štruktúry riadenia rizík sa prideľujú jasne vymedzené povinnosti všetkým subjektom zapojeným do plánovania riadenia rizík tak, aby sa zabránilo prekrývaniu alebo nesúladu medzi zodpovednosťou a spôsobilosťou.

| Otázka 17: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na plánovaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené?

  Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe sa rozdeľuje zodpovednosť za proces plánovania v rámci správnych orgánov, či tento základ alebo zodpovedajúce postupy sú stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy alebo existujúce potreby, a či je zahrnutý medziodvetvový rozmer. |
| --- |

Otázka 17: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na plánovaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené?

Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe sa rozdeľuje zodpovednosť za proces plánovania v rámci správnych orgánov, či tento základ alebo zodpovedajúce postupy sú stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy alebo existujúce potreby, a či je zahrnutý medziodvetvový rozmer.

| Otázka 18: Je zaistená a pravidelne posudzovaná zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako je zaistená zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík, či je zavedený postup na hodnotenie rozdeľovania zodpovednosti za osobitné riziká. |
| --- |

Otázka 18: Je zaistená a pravidelne posudzovaná zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík?

Vysvetlenie: Opíšte, ako je zaistená zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík, či je zavedený postup na hodnotenie rozdeľovania zodpovednosti za osobitné riziká.

Expertíza

Mali sa zaviesť metodiky na plánovanie v oblasti pracovných síl, aby sa zaistil optimálny počet zamestnancov. Experti, ktorých úlohou je vykonávať plánovanie riadenia rizík, by mali mať nevyhnutné informácie a mali by byť riadne školení.

| Otázka 19: Je k dispozícii dostatočný počet expertov, ktorí majú vykonávať plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe rizík zistených v procese posúdenia rizík?

  Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty alebo útvary sa zúčastňujú na procese plánovania, ako sa určujú/vyberajú, či sa počet zamestnancov považuje za dostatočný. |
| --- |

Otázka 19: Je k dispozícii dostatočný počet expertov, ktorí majú vykonávať plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe rizík zistených v procese posúdenia rizík?

Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty alebo útvary sa zúčastňujú na procese plánovania, ako sa určujú/vyberajú, či sa počet zamestnancov považuje za dostatočný.

| Otázka 20: Je k dispozícii účinná odborná príprava pre expertov na rôznych úrovniach, ktorí sú zodpovední za plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je pre expertov vykonávajúcich plánovanie činností k dispozícii odborná príprava a prípadne akého druhu. |
| --- |

Otázka 20: Je k dispozícii účinná odborná príprava pre expertov na rôznych úrovniach, ktorí sú zodpovední za plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Uveďte, či je pre expertov vykonávajúcich plánovanie činností k dispozícii odborná príprava a prípadne akého druhu.

| Otázka 21: Sú experti zapojení do plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o celkových cieľoch politiky/prioritách týkajúcich sa riadenia rizík katastrof?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je zavedená stratégia zvládania rizík a ak áno, ako sú o príslušných cieľoch, prioritách alebo postupoch informovaní experti, ktorí sa podieľajú na plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. |
| --- |

Otázka 21: Sú experti zapojení do plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o celkových cieľoch politiky/prioritách týkajúcich sa riadenia rizík katastrof?

Vysvetlenie: Uveďte, či je zavedená stratégia zvládania rizík a ak áno, ako sú o príslušných cieľoch, prioritách alebo postupoch informovaní experti, ktorí sa podieľajú na plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti.

| Otázka 22: Je zavedený postup, ktorý by zaisťoval zachovanie a ďalšie rozvíjanie znalostí expertov, ktorí sú poverení plánovaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sú znalosti medzi expertmi zapojenými do procesu plánovania zdieľané, ako je zaistené zachovanie znalostí. |
| --- |

Otázka 22: Je zavedený postup, ktorý by zaisťoval zachovanie a ďalšie rozvíjanie znalostí expertov, ktorí sú poverení plánovaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sú znalosti medzi expertmi zapojenými do procesu plánovania zdieľané, ako je zaistené zachovanie znalostí.

Metodika

Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni by mali mať vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík, pokiaľ ide o očakávané vplyvy zistených rizík, ktoré sa posudzujú na základe vypracovanej metodiky a príslušným spôsobom zoraďujú podľa dôležitosti.

| Otázka 23: Majú rôzne subjekty vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík? Aké sú kľúčové prvky tejto metodiky?

  Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátne alebo regionálne prístupy k plánovaniu, opíšte metodiku použitú na vypracovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a analýzu ich možných vplyvov na zmiernenie rizík. |
| --- |

Otázka 23: Majú rôzne subjekty vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík? Aké sú kľúčové prvky tejto metodiky?

Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátne alebo regionálne prístupy k plánovaniu, opíšte metodiku použitú na vypracovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a analýzu ich možných vplyvov na zmiernenie rizík.

| Otázka 24: Zahŕňa metodika plánovania riadenia rizík vymedzenie infraštruktúry nevyhnutné pre zmiernenie zistených rizík?

  Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sa určuje príslušná infraštruktúra, ako sa posudzuje jej stav so zreteľom na zmiernenie rizík, a uveďte, či sa zostavuje zoznam príslušnej infraštruktúry a či sa pravidelne reviduje, či sa určujú investičné potreby. |
| --- |

Otázka 24: Zahŕňa metodika plánovania riadenia rizík vymedzenie infraštruktúry nevyhnutné pre zmiernenie zistených rizík?

Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sa určuje príslušná infraštruktúra, ako sa posudzuje jej stav so zreteľom na zmiernenie rizík, a uveďte, či sa zostavuje zoznam príslušnej infraštruktúry a či sa pravidelne reviduje, či sa určujú investičné potreby.

Ďalšie zainteresované strany

Schopnosť riadiť riziká stále viac závisí od zapojenia rôznych zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora a od spolupráce s nimi. Patria sem agentúry pre riadenie rizík katastrof, zdravotnícke služby, hasičské zbory, policajné orgány, poskytovatelia dopravy/elektriny/komunikácií, dobrovoľné organizácie, občania/dobrovoľníci, vedeckí experti, ozbrojené sily alebo organizácie v iných členských štátoch.

| Otázka 25: Sú príslušné zainteresované strany z verejného a súkromného sektora informované a zapojené do procesu plánovania?

  Vysvetlenie: Opíšte, aký je prístup k zapojeniu zainteresovaných strán verejného/súkromného sektora, ktoré subjekty sa podieľajú na procese plánovania a akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 25: Sú príslušné zainteresované strany z verejného a súkromného sektora informované a zapojené do procesu plánovania?

Vysvetlenie: Opíšte, aký je prístup k zapojeniu zainteresovaných strán verejného/súkromného sektora, ktoré subjekty sa podieľajú na procese plánovania a akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

| Otázka 26: Sú niektoré z rizík zistených pri posúdení rizík zdieľané s verejnosťou alebo súkromnými spoločnosťami, a ak áno, ako je zaistené, aby verejnosť a tieto spoločnosti boli podporované pri plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie Opíšte vzťahy s partnerskými organizáciami v procese plánovania, či existujú dohody, ktoré majú podporiť dostatočnú kvalitu, ako plánované opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto organizácií skutočne prispievajú k očakávanému zmierneniu rizík. |
| --- |

Otázka 26: Sú niektoré z rizík zistených pri posúdení rizík zdieľané s verejnosťou alebo súkromnými spoločnosťami, a ak áno, ako je zaistené, aby verejnosť a tieto spoločnosti boli podporované pri plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie Opíšte vzťahy s partnerskými organizáciami v procese plánovania, či existujú dohody, ktoré majú podporiť dostatočnú kvalitu, ako plánované opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto organizácií skutočne prispievajú k očakávanému zmierneniu rizík.

| Otázka 27: Sú subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni zapojené do cezhraničného plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Uveďte, na akých činnostiach cezhraničného plánovania sa tieto subjekty v poslednom čase zúčastnili, či výsledkom procesu spoločného plánovania sú konkrétne dohody o ďalšej spolupráci (napríklad memorandá o porozumení alebo dohody o úrovni služieb), ako aj akékoľvek získané skúsenosti alebo poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 27: Sú subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni zapojené do cezhraničného plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Uveďte, na akých činnostiach cezhraničného plánovania sa tieto subjekty v poslednom čase zúčastnili, či výsledkom procesu spoločného plánovania sú konkrétne dohody o ďalšej spolupráci (napríklad memorandá o porozumení alebo dohody o úrovni služieb), ako aj akékoľvek získané skúsenosti alebo poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Informácie a komunikácia

Riadenie komplexných rizík si vyžaduje účinné informačné a komunikačné systémy plánovania opatrení riadenia rizík v oblasti prevencie a pripravenosti. Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni preto musia zaistiť, aby boli zavedené pravidlá a postupy, ktoré umožňujú výmenu informácií a údajov a komunikáciu s rôznymi zainteresovanými stranami.

| Otázka 28: Sú príslušné zainteresované strany, vrátane občanov, informované o prvkoch, ktoré majú zásadný význam z hľadiska plánovania riadenia rizík?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako je zabezpečený tok informácií medzi rôznymi zainteresovanými stranami z verejného a súkromného sektora a medzi rôznymi úrovňami správy, aby sa zaistila informovanosť príslušných zainteresovaných strán a aby tieto strany mohli prispieť svojimi znalosťami. Na tomto mieste by členské štáty mohli takisto podrobne uviesť, ako je zabezpečená komunikácia s občanmi o plánovaní konkrétnych opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 28: Sú príslušné zainteresované strany, vrátane občanov, informované o prvkoch, ktoré majú zásadný význam z hľadiska plánovania riadenia rizík?

Vysvetlenie: Opíšte, ako je zabezpečený tok informácií medzi rôznymi zainteresovanými stranami z verejného a súkromného sektora a medzi rôznymi úrovňami správy, aby sa zaistila informovanosť príslušných zainteresovaných strán a aby tieto strany mohli prispieť svojimi znalosťami. Na tomto mieste by členské štáty mohli takisto podrobne uviesť, ako je zabezpečená komunikácia s občanmi o plánovaní konkrétnych opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Vybavenie

V časti venovanej posúdeniu technickej kapacity sa hodnotí, či je k dispozícii nevyhnutné vybavenie na plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. Môže ísť o softvérové nástroje na podporu procesu plánovania.

| Otázka 29: Sú dostupné nástroje a vybavenie dôležité z hľadiska podpory a/alebo plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Uveďte, či sú k dispozícii nástroje a vybavenie a prípadne opíšte ktoré, uveďte, či existujú nejaké ďalšie potreby, nesúlad a/alebo prekrývanie. |
| --- |

Otázka 29: Sú dostupné nástroje a vybavenie dôležité z hľadiska podpory a/alebo plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Uveďte, či sú k dispozícii nástroje a vybavenie a prípadne opíšte ktoré, uveďte, či existujú nejaké ďalšie potreby, nesúlad a/alebo prekrývanie.

Financovanie

Financovanie zahŕňa celkovú identifikáciu, odhad, vyčlenenie prostriedkov, ktoré sú zo strany riadenia rizík nevyhnutné na uspokojenie potenciálnych finančných záväzkov (financovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti) a ktoré vyplývajú zo zoradenia rizík podľa priority. Zahŕňa takisto financovanie účasti zainteresovaných strán v rámci riadenia rizík, ak je to vhodné.

| Otázka 30: Vypracováva sa v rámci procesu plánovania odhad potrieb financovania na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a sú určené možné zdroje financovania?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je k dispozícii metodika odhadu finančných potrieb, ktoré zdroje financovania sú určované, či sa čerpali prostriedky alebo sa budú čerpať prostriedky z európske financovania. |
| --- |

Otázka 30: Vypracováva sa v rámci procesu plánovania odhad potrieb financovania na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a sú určené možné zdroje financovania?

Vysvetlenie: Uveďte, či je k dispozícii metodika odhadu finančných potrieb, ktoré zdroje financovania sú určované, či sa čerpali prostriedky alebo sa budú čerpať prostriedky z európske financovania.

| Otázka 31: Zohľadňujú sa v rámci procesu plánovania budúce investičné plány a možná úloha súkromného sektora v oblasti financovania?

  Vysvetlenie: Opíšte, či a akým spôsobom proces plánovania pomáha určiť budúce priority v oblasti investícií, do akej miery sú do tohto procesu zapojené súkromné organizácie, či sa vynakladá úsilie o nadviazanie spolupráce so súkromným sektorom na financovaní prioritných investícií. |
| --- |

Otázka 31: Zohľadňujú sa v rámci procesu plánovania budúce investičné plány a možná úloha súkromného sektora v oblasti financovania?

Vysvetlenie: Opíšte, či a akým spôsobom proces plánovania pomáha určiť budúce priority v oblasti investícií, do akej miery sú do tohto procesu zapojené súkromné organizácie, či sa vynakladá úsilie o nadviazanie spolupráce so súkromným sektorom na financovaní prioritných investícií.

| Otázka 32: Sú v rámci procesu plánovania postupy alebo plány určované alebo stanovované s predstihom, aby sa zaistila dostupnosť financovania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne, ktoré sú potrebné na zmiernenie zistených rizík?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako sa v procese plánovania posudzujú rozpočtové a právne otázky týkajúce sa pružného prideľovania finančných prostriedkov, či sa prijímajú alebo začínajú konkrétne opatrenia umožňujúce flexibilitu, či tomuto prístupu stoja v ceste nejaké právne alebo politické prekážky. |
| --- |

Otázka 32: Sú v rámci procesu plánovania postupy alebo plány určované alebo stanovované s predstihom, aby sa zaistila dostupnosť financovania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne, ktoré sú potrebné na zmiernenie zistených rizík?

Vysvetlenie: Opíšte, ako sa v procese plánovania posudzujú rozpočtové a právne otázky týkajúce sa pružného prideľovania finančných prostriedkov, či sa prijímajú alebo začínajú konkrétne opatrenia umožňujúce flexibilitu, či tomuto prístupu stoja v ceste nejaké právne alebo politické prekážky.

4.3.   Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne

Tento oddiel obsahuje súbor otázok, ktorý sa týka administratívnej, technickej a finančnej kapacity vykonávať opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne.

Pri posudzovaní administratívnej kapacity je dôležité zamerať sa na to, či existuje príslušná stratégia, opatrenia a metodiky, či sú k dispozícii potrebné odborné znalosti, aká je koordinácia postupu, miera zapojenia zainteresovaných strán, komunikácia a zavedené postupy.

Pri posudzovaní technickej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie používania vhodnej infraštruktúry, vybavenia a dodávok a na existenciu a vhodnosť technickej expertízy.

Pri posudzovaní finančnej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie dostupnosti finančných zdrojov.

Dostatočne podrobné odpovede na každú otázku by mali zahŕňať opis toho, čo, ako a kedy bolo vykonané, ako aj dostupné relevantné údaje, čísla a odkazy.

Stratégia/politika/metodika

Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni vyvinuli prístupy na vykonávanie opatrení týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne. Očakávaný vplyv plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na znižovanie rizík sa posudzuje a opatrenia sa náležite zoraďujú podľa dôležitosti a prispôsobujú.

| Otázka 33: Je vykonávanie opatrení zameraných na prevenciu a pripravenosť spojené s plánovaním riadenia rizík? Je súčasťou stratégie alebo politiky a bola stanovená nejaká metodika?

  Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátny alebo regionálny prístup, ktorým sa spája plánovanie procesu s vykonávaním opatrení, uveďte, ako sa vykonávanie opatrení realizuje, ako sa analyzujú výsledné vplyvy na znižovanie, prispôsobenie sa zmierňovaniu rizík a ako sú tieto vplyvy použité ako spätná väzba pre činnosti plánovania a posudzovania rizík, vo vhodných prípadoch s náležitým zreteľom na súlad s existujúcimi opatreniami v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú zamerané na prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy. |
| --- |

Otázka 33: Je vykonávanie opatrení zameraných na prevenciu a pripravenosť spojené s plánovaním riadenia rizík? Je súčasťou stratégie alebo politiky a bola stanovená nejaká metodika?

Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátny alebo regionálny prístup, ktorým sa spája plánovanie procesu s vykonávaním opatrení, uveďte, ako sa vykonávanie opatrení realizuje, ako sa analyzujú výsledné vplyvy na znižovanie, prispôsobenie sa zmierňovaniu rizík a ako sú tieto vplyvy použité ako spätná väzba pre činnosti plánovania a posudzovania rizík, vo vhodných prípadoch s náležitým zreteľom na súlad s existujúcimi opatreniami v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú zamerané na prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy.

| Otázka 34: Sú vyvinuté metódy na podávanie správ o škodách a stratách na ľudských životoch a vykonáva sa v súvislosti s náhradami škôd odhad, vedie sa dokumentácia a uchovávajú sa príslušné údaje?

  Vysvetlenie: Opíšte metódy vyvinuté na účely podávania správ o škodách a stratách na ľudských životoch, uveďte, či sa príslušné údaje oznamujú zainteresovaným stranám a občanom, či sa zainteresované strany podieľajú na podávaní správ o škodách a/alebo odhadu nákladov, či sú správy o škodách pravidelne alebo príležitostne dokumentované a uchovávané, aké obdobie je pokryté, a či sú správy zverejňované. |
| --- |

Otázka 34: Sú vyvinuté metódy na podávanie správ o škodách a stratách na ľudských životoch a vykonáva sa v súvislosti s náhradami škôd odhad, vedie sa dokumentácia a uchovávajú sa príslušné údaje?

Vysvetlenie: Opíšte metódy vyvinuté na účely podávania správ o škodách a stratách na ľudských životoch, uveďte, či sa príslušné údaje oznamujú zainteresovaným stranám a občanom, či sa zainteresované strany podieľajú na podávaní správ o škodách a/alebo odhadu nákladov, či sú správy o škodách pravidelne alebo príležitostne dokumentované a uchovávané, aké obdobie je pokryté, a či sú správy zverejňované.

Koordinácia

V rámci štruktúry riadenia rizík sa prideľujú jasne vymedzené povinnosti všetkým subjektom zapojeným do posudzovania rizika tak, aby sa zabránilo presahom alebo nesúladu medzi zodpovednosťou a spôsobilosťou.

| Otázka 35: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na vykonávaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené?

  Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe sa rozdeľuje zodpovednosť za proces vykonávania v rámci správnych organov, či sú príslušné postupy stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy, ďalšie potreby a/alebo nesúlad, a či je zahrnutý medziodvetvový rozmer. |
| --- |

Otázka 35: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na vykonávaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené?

Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe sa rozdeľuje zodpovednosť za proces vykonávania v rámci správnych organov, či sú príslušné postupy stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy, ďalšie potreby a/alebo nesúlad, a či je zahrnutý medziodvetvový rozmer.

Expertíza

Sú zavedené metodiky plánovania v oblasti pracovných síl, aby sa zaistil optimálny počet zamestnancov. Sú zavedené nástroje na riadenie výkonnosti zamestnancov, medzi ktoré patria pravidelné preskúmania potrieb v oblasti odbornej prípravy a rozvoja.

| Otázka 36: Je rozdelenie zodpovednosti expertov zapojených do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti aktualizované a sú k dispozícii dostatočné zdroje na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe plánovacieho procesu?

  Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty (napríklad útvary, agentúry) sa podieľajú na vykonávaní opatrení, ako sa tieto subjekty určujú/vyberajú, ktoré kompetencie zamestnancov sa pri rozdeľovaní zodpovednosti zvažujú, či je počet zamestnancov považovaný za primeraný. |
| --- |

Otázka 36: Je rozdelenie zodpovednosti expertov zapojených do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti aktualizované a sú k dispozícii dostatočné zdroje na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe plánovacieho procesu?

Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty (napríklad útvary, agentúry) sa podieľajú na vykonávaní opatrení, ako sa tieto subjekty určujú/vyberajú, ktoré kompetencie zamestnancov sa pri rozdeľovaní zodpovednosti zvažujú, či je počet zamestnancov považovaný za primeraný.

| Otázka 37: Sú experti zodpovední za vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti náležite informovaní a školení a majú príslušné skúsenosti?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je pre zamestnancov, ktorí sa podieľajú na vykonávaní opatrení, k dispozícii odborná príprava, ako často sa príslušné osoby podieľali na vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ako boli pracovníci zapojení do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o cieľoch, prioritách alebo postupoch. |
| --- |

Otázka 37: Sú experti zodpovední za vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti náležite informovaní a školení a majú príslušné skúsenosti?

Vysvetlenie: Uveďte, či je pre zamestnancov, ktorí sa podieľajú na vykonávaní opatrení, k dispozícii odborná príprava, ako často sa príslušné osoby podieľali na vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ako boli pracovníci zapojení do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o cieľoch, prioritách alebo postupoch.

Ďalšie zainteresované strany

Schopnosť riadiť riziká stále viac závisí od zapojenia rôznych zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora a od spolupráce s nimi. Patria sem agentúry pre zvládanie katastrof, zdravotnícke služby, hasičské zbory, policajné orgány, poskytovatelia dopravy/elektriny/komunikácií, dobrovoľné organizácie, občania/dobrovoľníci, vedeckí experti, ozbrojené sily alebo organizácie v iných členských štátoch (cezhraničné riadenie rizík). Riešenie nových rizík preto vyžaduje vybudovanie siete pre reakcie, ktorá dokáže zmobilizovať všetky požadované kapacity rôznych zainteresovaných strán.

| Otázka 38: Sú príslušné subjekty informované a zapojené do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Opíšte, aký je prístup k zapojeniu zainteresovaných strán verejného/súkromného sektora alebo k správe siete, ktoré subjekty sa podieľajú na procese vykonávania opatrení, a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 38: Sú príslušné subjekty informované a zapojené do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Opíšte, aký je prístup k zapojeniu zainteresovaných strán verejného/súkromného sektora alebo k správe siete, ktoré subjekty sa podieľajú na procese vykonávania opatrení, a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

| Otázka 39: Je príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni zapojený do vykonávania cezhraničných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Uveďte, aké cezhraničné opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti sa vykonávajú, ktoré ďalšie zainteresované strany sa angažujú, či výsledkom procesu spoločného vykonávania opatrení sú konkrétne dohody o ďalšej spolupráci (napríklad memoranda o porozumení alebo dohody o úrovni služieb), ako aj akékoľvek získané skúsenosti alebo poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 39: Je príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni zapojený do vykonávania cezhraničných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Uveďte, aké cezhraničné opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti sa vykonávajú, ktoré ďalšie zainteresované strany sa angažujú, či výsledkom procesu spoločného vykonávania opatrení sú konkrétne dohody o ďalšej spolupráci (napríklad memoranda o porozumení alebo dohody o úrovni služieb), ako aj akékoľvek získané skúsenosti alebo poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

| Otázka 40: Má vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora dostatočnú kvalitu, aby sa dosiahli očakávané výsledky, pokiaľ ide o zmiernenie rizík?

  Vysvetlenie: Uveďte, či sú uzavreté dohody, ktoré majú podporiť dostatočnú kvalitu, ako opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré vykonávajú organizácie, skutočne prispievajú k očakávanému zmierneniu rizika, a takisto uveďte akékoľvek skúsenosti, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 40: Má vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora dostatočnú kvalitu, aby sa dosiahli očakávané výsledky, pokiaľ ide o zmiernenie rizík?

Vysvetlenie: Uveďte, či sú uzavreté dohody, ktoré majú podporiť dostatočnú kvalitu, ako opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré vykonávajú organizácie, skutočne prispievajú k očakávanému zmierneniu rizika, a takisto uveďte akékoľvek skúsenosti, ktoré by sa mohli zdieľať.

Postupy

Riadenie rizík musí zahŕňať rozvoj zavedených postupov, aby sa zaistilo fungovanie systému riadenia rizík. Postup vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti preto musí stanoviť postupy, ktoré prispievajú k zníženiu rizika.

| Otázka 41: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vytvorenie postupov včasného varovania, aktivácie, vyslania, deaktivácie alebo monitorovania?

  Vysvetlenie: Uveďte, či sú zavedené postupy, ako fungujú v praxi, či sú vypracované štandardné operačné postupy, pre ktoré operácie sú tieto postupy vypracované, a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 41: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vytvorenie postupov včasného varovania, aktivácie, vyslania, deaktivácie alebo monitorovania?

Vysvetlenie: Uveďte, či sú zavedené postupy, ako fungujú v praxi, či sú vypracované štandardné operačné postupy, pre ktoré operácie sú tieto postupy vypracované, a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Informácie a komunikácia

Riadenie komplexných rizík si vyžaduje účinné informačné a komunikačné systémy na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni preto musia zaistiť, aby sa zaviedli pravidlá a postupy, ktoré umožňujú zdieľanie informácií a údajov a komunikáciu s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane občanov v akejkoľvek fáze vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti.

| Otázka 42: Sú dostupné nevyhnutné informácie a dochádza k ich pravidelnej výmene v rámci vnútroštátnych alebo regionálnych subjektov?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako je zabezpečený tok informácií medzi rôznymi verejnými subjektmi a medzi rôznymi úrovňami správy, aby sa zaistila informovanosť príslušných útvarov a aby tieto útvary mohli prispieť svojimi znalosťami. |
| --- |

Otázka 42: Sú dostupné nevyhnutné informácie a dochádza k ich pravidelnej výmene v rámci vnútroštátnych alebo regionálnych subjektov?

Vysvetlenie: Opíšte, ako je zabezpečený tok informácií medzi rôznymi verejnými subjektmi a medzi rôznymi úrovňami správy, aby sa zaistila informovanosť príslušných útvarov a aby tieto útvary mohli prispieť svojimi znalosťami.

| Otázka 43: Sú prijaté komunikačné stratégie vrátane využitia rôznych mediálnych nástrojov (takisto sociálnych médií), aby bolo možné účinne predkladať informácie občanom a zvyšovať tak informovanosť a budovať dôveru?

  Vysvetlenie: Podrobne opíšte spôsob, akým je zabezpečené predkladanie informácií občanom a komunikácia s nimi počas vykonávania opatrení, ako aj v prípravnej a následnej fáze a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať. |
| --- |

Otázka 43: Sú prijaté komunikačné stratégie vrátane využitia rôznych mediálnych nástrojov (takisto sociálnych médií), aby bolo možné účinne predkladať informácie občanom a zvyšovať tak informovanosť a budovať dôveru?

Vysvetlenie: Podrobne opíšte spôsob, akým je zabezpečené predkladanie informácií občanom a komunikácia s nimi počas vykonávania opatrení, ako aj v prípravnej a následnej fáze a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Infraštruktúra vrátane IT

V tomto oddiele posúdenia technickej kapacity sa hodnotí, či infraštruktúra, napríklad cesty, budovy, priehrady, železnice, mosty, družice, podzemné potrubie, káble, nemocnice, kryty, systémy včasného varovania atď., ktorá je považovaná za dôležitú z hľadiska zmiernenia zistených rizík, spĺňa určité normy bezpečnosti, zabezpečenia a funkčnosti.

| Otázka 44: Analyzoval sa stav infraštruktúry, ktorá je dôležitá z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako je určovaná infraštruktúra, ktorá má zásadný význam z hľadiska zmiernenia osobitných rizík, ako sa posudzuje jej stav so zreteľom na zmiernenie rizík, či je zostavený zoznam dôležitej infraštruktúry a či sa pravidelne preskúmava, či sú určené investičné potreby, či členské štáty prijali v oblasti kritickej infraštruktúry príslušné opatrenia |
| --- |

Otázka 44: Analyzoval sa stav infraštruktúry, ktorá je dôležitá z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

Vysvetlenie: Opíšte, ako je určovaná infraštruktúra, ktorá má zásadný význam z hľadiska zmiernenia osobitných rizík, ako sa posudzuje jej stav so zreteľom na zmiernenie rizík, či je zostavený zoznam dôležitej infraštruktúry a či sa pravidelne preskúmava, či sú určené investičné potreby, či členské štáty prijali v oblasti kritickej infraštruktúry príslušné opatrenia

Vybavenie a dodávky

V tomto oddiele posúdenia technickej kapacity sa hodnotí, či vybavenie pre prevenciu a pripravenosť spĺňa požadované normy nevyhnutné z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti.

| Otázka 45: Je k dispozícii súpis dostupného vybavenia, ktoré je potrebné z hľadiska vykonávania plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Zahŕňa vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určovanie možnej potreby vybavenia na základe súčasného súpisu?

  Vysvetlenie: Uveďte, či je zostavený súpis dostupného vybavenia a jeho použitia a či je tento súpis priebežne aktualizovaný. Uveďte, či a ktoré potreby z hľadiska vybavenia sú určované v rámci procesu vykonávania, aby sa dostatočne zmiernili riziká, ktorými sa zaoberá proces plánovania. Takisto uveďte, či je zostavený súpis dostupného vybavenia a či je analyzovaný so zreteľom na svoju adekvátnosť, aby sa tak odhalili ďalšie potreby alebo nesúlad, opíšte, ktoré kroky sa podnikli s cieľom reagovať na dané potreby. |
| --- |

Otázka 45: Je k dispozícii súpis dostupného vybavenia, ktoré je potrebné z hľadiska vykonávania plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Zahŕňa vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určovanie možnej potreby vybavenia na základe súčasného súpisu?

Vysvetlenie: Uveďte, či je zostavený súpis dostupného vybavenia a jeho použitia a či je tento súpis priebežne aktualizovaný. Uveďte, či a ktoré potreby z hľadiska vybavenia sú určované v rámci procesu vykonávania, aby sa dostatočne zmiernili riziká, ktorými sa zaoberá proces plánovania. Takisto uveďte, či je zostavený súpis dostupného vybavenia a či je analyzovaný so zreteľom na svoju adekvátnosť, aby sa tak odhalili ďalšie potreby alebo nesúlad, opíšte, ktoré kroky sa podnikli s cieľom reagovať na dané potreby.

| Otázka 46: Sú v rámci vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určované riziká v dodávateľskom reťazci a boli prijaté opatrenia, ktoré majú znížiť riziko nedostatočných dodávok?

  Vysvetlenie: Uveďte, či a aké riziká v dodávateľskom reťazci sú určené, opíšte, ako sa analyzuje vplyv týchto rizík, či a aké opatrenie bude prijaté na účely obmedzenia týchto rizík, či sú uzavreté cezhraničné dojednania alebo dohody o spolupráci, ktoré majú takéto riziká znížiť. |
| --- |

Otázka 46: Sú v rámci vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určované riziká v dodávateľskom reťazci a boli prijaté opatrenia, ktoré majú znížiť riziko nedostatočných dodávok?

Vysvetlenie: Uveďte, či a aké riziká v dodávateľskom reťazci sú určené, opíšte, ako sa analyzuje vplyv týchto rizík, či a aké opatrenie bude prijaté na účely obmedzenia týchto rizík, či sú uzavreté cezhraničné dojednania alebo dohody o spolupráci, ktoré majú takéto riziká znížiť.

Technická expertíza

Technická expertíza zahŕňa zručnosti, ktoré sú k dispozícii, a vyvinuté metodiky vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. Vzhľadom na to, že technická expertíza predstavuje nehmotnú kapacitu, uvedená požiadavka podmieňuje takisto zabezpečenie tejto kapacity, či už prostredníctvom dokumentácie alebo vzdelávania a výmeny znalostí.

| Otázka 47: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby sa zaistilo, že opatrenia sa budú vykonávať príslušným spôsobom a že tieto znalosti sa zachovajú a budú sa ďalej rozvíjať?

  Vysvetlenie: Opíšte, aké technické znalosti sú využívané a považované za nevyhnutné na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, či sú na vykonávanie využívané technické nástroje a ak áno, tak aké, či sa experti zúčastňujú na odbornej príprave, aby si priebežne dopĺňali svoje znalosti, a boli tak schopní príslušným spôsobom využívať technické nástroje; uveďte, ako sa vymieňajú znalosti medzi osobami, ktoré sa podieľajú na vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a ako sa podporuje profesijný rozvoj. |
| --- |

Otázka 47: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby sa zaistilo, že opatrenia sa budú vykonávať príslušným spôsobom a že tieto znalosti sa zachovajú a budú sa ďalej rozvíjať?

Vysvetlenie: Opíšte, aké technické znalosti sú využívané a považované za nevyhnutné na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, či sú na vykonávanie využívané technické nástroje a ak áno, tak aké, či sa experti zúčastňujú na odbornej príprave, aby si priebežne dopĺňali svoje znalosti, a boli tak schopní príslušným spôsobom využívať technické nástroje; uveďte, ako sa vymieňajú znalosti medzi osobami, ktoré sa podieľajú na vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a ako sa podporuje profesijný rozvoj.

| Otázka 48: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti z uplatňovania obstarávacích a logistických postupov na plnenie týchto úloh a absolvovali experti adekvátnu odbornú prípravu na uplatňovanie týchto postupov?

  Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom a aká odborná príprava je poskytovaná na účely budovania a rozvoja odborných znalostí alebo akýchkoľvek iných opatrení, ktoré by mohli prispieť k získaniu takýchto znalostí. |
| --- |

Otázka 48: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti z uplatňovania obstarávacích a logistických postupov na plnenie týchto úloh a absolvovali experti adekvátnu odbornú prípravu na uplatňovanie týchto postupov?

Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom a aká odborná príprava je poskytovaná na účely budovania a rozvoja odborných znalostí alebo akýchkoľvek iných opatrení, ktoré by mohli prispieť k získaniu takýchto znalostí.

| Otázka 49: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby mohli uskutočňovať plánovanie životného cyklu a núdzové kapacity, a využívajú sa tieto metodiky na účely prieskumu fungovania vybavenia a systémov a na umožnenie zvýšenia kapacity v prípade núdzovej situácie?

  Vysvetlenie: Opíšte, či sú tieto metódy uplatňované so zreteľom na opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, či a aká odborná príprava je poskytovaná na účely budovania a rozvoja odborných znalostí alebo akýchkoľvek iných opatrení, ktoré by mohli prispieť k získaniu takýchto znalostí. |
| --- |

Otázka 49: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby mohli uskutočňovať plánovanie životného cyklu a núdzové kapacity, a využívajú sa tieto metodiky na účely prieskumu fungovania vybavenia a systémov a na umožnenie zvýšenia kapacity v prípade núdzovej situácie?

Vysvetlenie: Opíšte, či sú tieto metódy uplatňované so zreteľom na opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, či a aká odborná príprava je poskytovaná na účely budovania a rozvoja odborných znalostí alebo akýchkoľvek iných opatrení, ktoré by mohli prispieť k získaniu takýchto znalostí.

Financovanie vykonávacích opatrení

V rámci tejto požiadavky sa posudzuje, či je zaistená dostupnosť finančných prostriedkov a či možno rýchlo mobilizovať v prípade pravdepodobných mimoriadnych situácií, ako bolo určené pri posúdení rizík a plánovaní.

| Otázka 50: Je pri vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú potrebné na zníženie, prispôsobenie a zmiernenie zistených rizík, vymedzený rozpočet, právny základ a postupy, ktoré sú určené alebo stanovené na to, aby sa dopredu naplánovalo pružné prideľovanie finančných prostriedkov?

  Vysvetlenie: Opíšte, ako sú v procese vykonávania posudzované rozpočtové a právne otázky týkajúce sa pružného prideľovania finančných prostriedkov, či sú prijaté alebo začaté konkrétne opatrenia umožňujúce flexibilitu, či existuje nesúlad alebo ďalšie potreby, či tomuto prístupu stoja v ceste nejaké právne alebo politické prekážky. |
| --- |

Otázka 50: Je pri vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú potrebné na zníženie, prispôsobenie a zmiernenie zistených rizík, vymedzený rozpočet, právny základ a postupy, ktoré sú určené alebo stanovené na to, aby sa dopredu naplánovalo pružné prideľovanie finančných prostriedkov?

Vysvetlenie: Opíšte, ako sú v procese vykonávania posudzované rozpočtové a právne otázky týkajúce sa pružného prideľovania finančných prostriedkov, či sú prijaté alebo začaté konkrétne opatrenia umožňujúce flexibilitu, či existuje nesúlad alebo ďalšie potreby, či tomuto prístupu stoja v ceste nejaké právne alebo politické prekážky.

| Otázka 51: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vypracovanie dohôd so zainteresovanými stranami, ktoré upravujú zdieľanie nákladov?

  Vysvetlenie: Opíšte, či sú vytvorené plány týkajúce sa zdieľania finančnej záťaže; či členské štáty oslovili zainteresované strany, ktoré zainteresované strany sú kontaktované, a či existuje úsilie o uzavretie dohôd týkajúcich sa pokrytia týchto nákladov, alebo sú už tieto dohody uzavreté. |
| --- |

Otázka 51: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vypracovanie dohôd so zainteresovanými stranami, ktoré upravujú zdieľanie nákladov?

Vysvetlenie: Opíšte, či sú vytvorené plány týkajúce sa zdieľania finančnej záťaže; či členské štáty oslovili zainteresované strany, ktoré zainteresované strany sú kontaktované, a či existuje úsilie o uzavretie dohôd týkajúcich sa pokrytia týchto nákladov, alebo sú už tieto dohody uzavreté.

5.   ZHRNUTIE

Na záver tohto posúdenia by členské štáty mali mať dobrý medziodvetvový prehľad o rôznych rizikách, ktoré by sa mali riešiť, o vhodnosti a skutočnej účinnosti procesu plánovania riadenia rizík vrátane určenia vhodných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a takisto by mali mať jasnú predstavu o postupe vykonávania príslušných opatrení.

Nasledujúcu tabuľku možno využiť ako nástroj, ktorý poskytuje zhrnutie jednotlivých zložiek vnútroštátnych posúdení spôsobilosti na riadenie rizík. Tabuľka dopĺňa posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík na celoštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni, ktoré v súlade s príslušným rozhodnutím majú členské štáty vykonávať a sprístupniť Komisii každé tri roky po finalizácii týchto usmernení.

V prípade každej z ďalej uvedených otázok by mala byť identifikovaná príslušná úroveň na základe tohto rozdelenia:

—   neuvádza sa: Kapacita nie je určená alebo sa nepovažuje za relevantné ju vytvárať;

—   (1): Kapacita sa považuje za relevantnú – súvisiace činnosti sa zatiaľ nezačali;

—   (2): Kapacita je určená – dosiahol sa počiatočný pokrok;

—   (3): Kapacita sa vykonáva v kľúčových oblastiach;

—   (4): Kapacita je stanovená a priebežne zlepšovaná;

—   Poznámky: Ďalšie odôvodnenie výberu úrovní.

| | Otázky | Úrovne | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| Posúdenie rizík | Otázka 1: Zapadá posúdenie rizík do celkového rámca? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 2: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na posudzovaní rizík jasne vymedzené? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 3: Je zodpovednosť za posudzovanie osobitných rizík pridelená najdôležitejším subjektom? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 4: Je medziodvetvový rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 5: Je rozdelenie zodpovednosti za posúdenie rizík pravidelne preskúmavané? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 6: Sú experti zodpovední za posudzovanie rizík adekvátne informovaní, školení a skúsení v oblasti posudzovania rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 7: Sú do postupu posudzovania rizík zapojené príslušné zainteresované strany? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 8: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na informovanie verejnosti o výsledkoch posúdenia rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 9: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na interné informovanie o výsledkoch posúdenia rizík vrátane scenárov, získaných skúseností atď.? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 10: Sú výsledky posúdenia rizík premietnuté do komunikačnej stratégie týkajúcej sa rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 11: Má príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni vypracovanú metodiku na posudzovanie rizík? Je táto metodika nejakým spôsobom stanovená alebo zverejnená a aké sú kľúčové prvky tejto metodiky? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 12: Je cezhraničný rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 13: Je do posúdenie rizík zahrnutá infraštruktúra? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 14: Je na posudzovanie rizík k dispozícii príslušná infraštruktúra IKT? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 15: Sú na posudzovanie rizík k dispozícii relevantné informácie a údaje (vrátane historických údajov)? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 16: Je na vykonávanie a aktualizáciu úloh spojených s posudzovaním rizík k dispozícii príslušná finančná kapacita? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Plánovanie riadenia rizík | Otázka 17: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na plánovaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 18: Je zaistená a pravidelne posudzovaná zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 19: Je k dispozícii dostatočný počet expertov, ktorí majú vykonávať plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe rizík zistených v procese posúdenia rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 20: Je k dispozícii účinná odborná príprava pre expertov na rôznych úrovniach, ktorí sú zodpovední za plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 21: Sú experti zapojení do plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o celkových cieľoch politiky/prioritách týkajúcich sa riadenia rizík katastrof? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 22: Je zavedený postup, ktorý by zaisťoval zachovanie a ďalšie rozvíjanie znalostí expertov, ktorí sú poverení plánovaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 23: Majú rôzne subjekty vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík? Aké sú kľúčové prvky tejto metodiky? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 24: Zahŕňa metodika plánovania riadenia rizík vymedzenie infraštruktúry nevyhnutné pre zmiernenie zistených rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 25: Sú príslušné zainteresované strany z verejného a súkromného sektora informované a zapojené do procesu plánovania? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 26: Sú niektoré z rizík zistených pri posúdení rizík zdieľané s verejnosťou alebo súkromnými spoločnosťami, a ak áno, ako je zaistené, aby verejnosť a tieto spoločnosti boli podporované pri plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 27: Sú subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni zapojené do cezhraničného plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 28: Sú príslušné zainteresované strany, vrátane občanov, informované o prvkoch, ktoré majú zásadný význam z hľadiska plánovania riadenia rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 29: Sú dostupné nástroje a vybavenie dôležité z hľadiska podpory a/alebo plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 30: Vypracováva sa v rámci procesu plánovania odhad potrieb financovania na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a sú určené možné zdroje financovania? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 31: Zohľadňujú sa v rámci procesu plánovania budúce investičné plány a možná úloha súkromného sektora v oblasti financovania? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 32: Sú v rámci procesu plánovania postupy alebo plány určované alebo stanovované s predstihom, aby sa zaistila dostupnosť financovania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne, ktoré sú potrebné na zmiernenie zistených rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Vykonávanie opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne | Otázka 33: Je vykonávanie opatrení zameraných na prevenciu a pripravenosť spojené s plánovaním riadenia rizík? Je súčasťou stratégie alebo politiky a bola stanovená nejaká metodika? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 34: Sú vyvinuté metódy na podávanie správ o škodách a stratách na ľudských životoch a vykonáva sa v súvislosti s náhradami škôd odhad, vedie sa dokumentácia a uchovávajú sa príslušné údaje? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 35: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na vykonávaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 36: Je rozdelenie zodpovednosti expertov zapojených do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti aktualizované a sú k dispozícii dostatočné zdroje na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe plánovacieho procesu? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 37: Sú experti zodpovední za vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti náležite informovaní a školení a majú príslušné skúsenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 38: Sú príslušné subjekty informované a zapojené do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 39: Je príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni zapojený do vykonávania cezhraničných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 40: Má vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora dostatočnú kvalitu, aby sa dosiahli očakávané výsledky, pokiaľ ide o zmiernenie rizík? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 41: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vytvorenie postupov včasného varovania, aktivácie, vyslania, deaktivácie alebo monitorovania? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 42: Sú dostupné nevyhnutné informácie a dochádza k ich pravidelnej výmene v rámci vnútroštátnych alebo regionálnych subjektov? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 43: Sú prijaté komunikačné stratégie, vrátane využitia rôznych mediálnych nástrojov (takisto sociálnych médií), aby bolo možné účinne predkladať informácie občanom, a zvyšovať tak informovanosť a budovať dôveru? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 44: Analyzoval sa stav infraštruktúry, ktorá je dôležitá z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 45: Je k dispozícii súpis dostupného vybavenia, ktoré je potrebné z hľadiska vykonávania plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Zahŕňa vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určovanie možnej potreby vybavenia na základe súčasného súpisu? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 46: Sú v rámci vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určované riziká v dodávateľskom reťazci a boli prijaté opatrenia, ktoré majú znížiť riziko nedostatočných dodávok? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 47: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby sa zaistilo, že opatrenia sa budú vykonávať príslušným spôsobom a že tieto znalosti sa zachovajú a budú sa ďalej rozvíjať? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 48: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti z uplatňovania obstarávacích a logistických postupov na plnenie týchto úloh a absolvovali experti adekvátnu odbornú prípravu na uplatňovanie týchto postupov? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 49: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby mohli uskutočňovať plánovanie životného cyklu a núdzové kapacity, a využívajú sa tieto metodiky na účely prieskumu fungovania vybavenia a systémov a na umožnenie zvýšenia kapacity v prípade núdzovej situácie? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 50: Je pri vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú potrebné na zníženie, prispôsobenie a zmiernenie zistených rizík, vymedzený rozpočet, právny základ a postupy, ktoré sú určené alebo stanovené na to, aby sa dopredu naplánovalo pružné prideľovanie finančných prostriedkov? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Otázka 51: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vypracovanie dohôd so zainteresovanými stranami, ktoré upravujú zdieľanie nákladov? | neuvádza sa | (1) | (2) | (3) | (4) | |

Otázky

Úrovne

Poznámky

Posúdenie rizík

Otázka 1: Zapadá posúdenie rizík do celkového rámca?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 2: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na posudzovaní rizík jasne vymedzené?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 3: Je zodpovednosť za posudzovanie osobitných rizík pridelená najdôležitejším subjektom?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 4: Je medziodvetvový rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 5: Je rozdelenie zodpovednosti za posúdenie rizík pravidelne preskúmavané?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 6: Sú experti zodpovední za posudzovanie rizík adekvátne informovaní, školení a skúsení v oblasti posudzovania rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 7: Sú do postupu posudzovania rizík zapojené príslušné zainteresované strany?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 8: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na informovanie verejnosti o výsledkoch posúdenia rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 9: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na interné informovanie o výsledkoch posúdenia rizík vrátane scenárov, získaných skúseností atď.?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 10: Sú výsledky posúdenia rizík premietnuté do komunikačnej stratégie týkajúcej sa rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 11: Má príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni vypracovanú metodiku na posudzovanie rizík? Je táto metodika nejakým spôsobom stanovená alebo zverejnená a aké sú kľúčové prvky tejto metodiky?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 12: Je cezhraničný rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 13: Je do posúdenie rizík zahrnutá infraštruktúra?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 14: Je na posudzovanie rizík k dispozícii príslušná infraštruktúra IKT?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 15: Sú na posudzovanie rizík k dispozícii relevantné informácie a údaje (vrátane historických údajov)?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 16: Je na vykonávanie a aktualizáciu úloh spojených s posudzovaním rizík k dispozícii príslušná finančná kapacita?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Plánovanie riadenia rizík

Otázka 17: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na plánovaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 18: Je zaistená a pravidelne posudzovaná zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 19: Je k dispozícii dostatočný počet expertov, ktorí majú vykonávať plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe rizík zistených v procese posúdenia rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 20: Je k dispozícii účinná odborná príprava pre expertov na rôznych úrovniach, ktorí sú zodpovední za plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 21: Sú experti zapojení do plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o celkových cieľoch politiky/prioritách týkajúcich sa riadenia rizík katastrof?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 22: Je zavedený postup, ktorý by zaisťoval zachovanie a ďalšie rozvíjanie znalostí expertov, ktorí sú poverení plánovaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 23: Majú rôzne subjekty vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík? Aké sú kľúčové prvky tejto metodiky?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 24: Zahŕňa metodika plánovania riadenia rizík vymedzenie infraštruktúry nevyhnutné pre zmiernenie zistených rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 25: Sú príslušné zainteresované strany z verejného a súkromného sektora informované a zapojené do procesu plánovania?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 26: Sú niektoré z rizík zistených pri posúdení rizík zdieľané s verejnosťou alebo súkromnými spoločnosťami, a ak áno, ako je zaistené, aby verejnosť a tieto spoločnosti boli podporované pri plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 27: Sú subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni zapojené do cezhraničného plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 28: Sú príslušné zainteresované strany, vrátane občanov, informované o prvkoch, ktoré majú zásadný význam z hľadiska plánovania riadenia rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 29: Sú dostupné nástroje a vybavenie dôležité z hľadiska podpory a/alebo plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 30: Vypracováva sa v rámci procesu plánovania odhad potrieb financovania na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a sú určené možné zdroje financovania?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 31: Zohľadňujú sa v rámci procesu plánovania budúce investičné plány a možná úloha súkromného sektora v oblasti financovania?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 32: Sú v rámci procesu plánovania postupy alebo plány určované alebo stanovované s predstihom, aby sa zaistila dostupnosť financovania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne, ktoré sú potrebné na zmiernenie zistených rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Vykonávanie opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne

Otázka 33: Je vykonávanie opatrení zameraných na prevenciu a pripravenosť spojené s plánovaním riadenia rizík? Je súčasťou stratégie alebo politiky a bola stanovená nejaká metodika?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 34: Sú vyvinuté metódy na podávanie správ o škodách a stratách na ľudských životoch a vykonáva sa v súvislosti s náhradami škôd odhad, vedie sa dokumentácia a uchovávajú sa príslušné údaje?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 35: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na vykonávaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 36: Je rozdelenie zodpovednosti expertov zapojených do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti aktualizované a sú k dispozícii dostatočné zdroje na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe plánovacieho procesu?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 37: Sú experti zodpovední za vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti náležite informovaní a školení a majú príslušné skúsenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 38: Sú príslušné subjekty informované a zapojené do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 39: Je príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni zapojený do vykonávania cezhraničných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 40: Má vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora dostatočnú kvalitu, aby sa dosiahli očakávané výsledky, pokiaľ ide o zmiernenie rizík?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 41: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vytvorenie postupov včasného varovania, aktivácie, vyslania, deaktivácie alebo monitorovania?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 42: Sú dostupné nevyhnutné informácie a dochádza k ich pravidelnej výmene v rámci vnútroštátnych alebo regionálnych subjektov?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 43: Sú prijaté komunikačné stratégie, vrátane využitia rôznych mediálnych nástrojov (takisto sociálnych médií), aby bolo možné účinne predkladať informácie občanom, a zvyšovať tak informovanosť a budovať dôveru?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 44: Analyzoval sa stav infraštruktúry, ktorá je dôležitá z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 45: Je k dispozícii súpis dostupného vybavenia, ktoré je potrebné z hľadiska vykonávania plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Zahŕňa vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určovanie možnej potreby vybavenia na základe súčasného súpisu?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 46: Sú v rámci vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určované riziká v dodávateľskom reťazci a boli prijaté opatrenia, ktoré majú znížiť riziko nedostatočných dodávok?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 47: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby sa zaistilo, že opatrenia sa budú vykonávať príslušným spôsobom a že tieto znalosti sa zachovajú a budú sa ďalej rozvíjať?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 48: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti z uplatňovania obstarávacích a logistických postupov na plnenie týchto úloh a absolvovali experti adekvátnu odbornú prípravu na uplatňovanie týchto postupov?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 49: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby mohli uskutočňovať plánovanie životného cyklu a núdzové kapacity, a využívajú sa tieto metodiky na účely prieskumu fungovania vybavenia a systémov a na umožnenie zvýšenia kapacity v prípade núdzovej situácie?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 50: Je pri vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú potrebné na zníženie, prispôsobenie a zmiernenie zistených rizík, vymedzený rozpočet, právny základ a postupy, ktoré sú určené alebo stanovené na to, aby sa dopredu naplánovalo pružné prideľovanie finančných prostriedkov?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

Otázka 51: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vypracovanie dohôd so zainteresovanými stranami, ktoré upravujú zdieľanie nákladov?

neuvádza sa

(1)

(2)

(3)

(4)

6.   ZOZNAM ODKAZOV A PRÍSLUŠNÝCH DOKUMENTOV

A Simple Guide to Risk and its Management, Broadleaf Capital International PTY Ltd., 2012 (podľa normy ISO 31000: 2009).

http://broadleaf.com.au/old/pdfs/trng_tuts/Tut_Simple_Guide_to_Risk_v11.pdf

An overview of the EFQM Excellence Model, EFQM, Brussels. Tento model možno použiť na posúdenie existujúcich kapacít organizácie.

http://www.efqm.org/

Best Practices on Flood Prevention and Mitigation, (Osvedčené postupy na prevenciu povodní a ich zmiernenie), prezentované na zasadnutí riaditeľov vodohospodárskych úradov v Aténach v júni 2003, vypracované Holandskom a Francúzskom (aktualizácia usmernení týkajúcich sa udržateľnej protipovodňovej prevencie – Guidelines on Sustainable Flood Prevention – Organizácia spojených národov a Európska hospodárska komisia (EHK/OSN) z roku 2000).

http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/flooding_bestpractice.pdf

Civil Defence Emergency Capability Assessment Tool v. 4.2 (final) – nástroj na posúdenie schopnosti v oblasti núdzovej udalosti v rámci civilnej ochrany, ktorý vychádza z vnútroštátnej stratégie Nového Zélandu; ide o nástroj Excel zameraný na organizačné schopnosti týkajúce sa otázok súladu, vykonávania a výsledkov.

http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

Core Capabilities Crosswalk, Ministerstvo vnútornej bezpečnosti Spojených štátov, Federálna agentúra pre zvládanie núdzových situácií (FEMA), aktualizácia: jún 2013.

http://www.fema.gov/core-capabilities

Závery Rady z 26. apríla 2010, dokument Rady 7788/10. Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe – KOM(2010) 673 z 22.11.2010.

Závery Rady z 26. septembra o posudzovaní schopnosti riešenia rizík (13375/14).

Department of Homeland Security Risk Lexicon, Risk Steering Committee/USA, september 2010;

https://www.dhs.gov/xlibrary/assets/dhs-risk-lexicon-2010.pdf

Smernica Rady 96/82/EC z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, (Ú. v. ES L 10, 14.1.1997, s. 13.)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/EC z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva, (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/EC z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík, (Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27.)

Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75.)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES, (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 1.)

Emergency Management Planning Guide 2010-2011, Public Safety Canada, 2010.

http://www.publicsafety.gc.ca/cnt/rsrcs/pblctns/mrgnc-mngmnt-pnnng/index-eng.aspx

EN Eurokódy predstavujú súbor 10 európskych noriem EN 1990 – EN 1999, ktoré zaisťujú spoločný prístup k projektovaniu budov a iným inžinierskym stavebným prácam a stavebným výrobkom.

http://eurocodes.jrc.ec.europa.eu/home.php

Európska komisia: Usmernenia týkajúce sa posúdenia vplyvov, SEC(2009) 92.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm

Európska komisia: Overview of natural and man-made disaster risks in the EU, European Commission, SWD(2014) 134 final, 8.4.2014.

Európska komisia: Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof, Oznámenie KOM(2009) 82 v konečnom znení, 23.2.2009.

Guidance on Implementing the Capacity Development Provisions of the Safe Drinking Water Act amendments of 1996, United Environmental Protection Agency, USA, júl 1998.

http://www.epa.gov/ogwdw/smallsystems/pdfs/guidfin.pdf

Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises,

http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

ISO 22300:2012 Societal Security – Terminology.

http://www.iso.org/iso/catalogue_detail.htm?csnumber=56199

ISO/CD 22325 Societal Security: Emergency management – Guidelines for emergency management capability assessment (for businesses).

ISO/IEC/FDIS International Standard 31010: Risk Management – Risk Assessment Techiques (2009).

Medzinárodná norma ISO 31000 (2009): Riadenie rizík – Princípy a usmernenia.

Methode für die Risikoanalyse im Bevölkerungsschutz, Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Katastrophenhilfe, Wissenschaftsforum Band 8, 2010.

http://www.bbk.bund.de/SharedDocs/Downloads/BBK/DE/Publikationen/Wissenschaftsforum/Bd8_Methode-Risikoanalyse-BS.pdf?__blob=publicationFile

OECD Risk Management, OECD Working Papers on Public Governance no. 23, vypracoval Charles Baubion, 2013.

http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-working-papers-on-public-governance_19934351

OECD Reviews of Risk Management Policies, Italy (Prehľad politík v oblasti riadenia rizík OECD, Taliansko) – Prehľad talianskeho národného systému civilnej ochrany, OECD, 2010.

http://www.oecd.org/italy/oecdreviewsofriskmanagementpoliciesitaly.htm

OECD Recommendations of the Council on the Governance of Critical Risks, zasadnutie Rady OECD na úrovni ministrov, Paríž, 6. – 7. máj 2014.

http://www.oliverwyman.com/content/dam/oliver-wyman/global/en/2014/may/OECD%20-%20Recommendations%20on%20the%20governance%20of%20critical%20risks%20-%202014.pdf

Risk Management Assessment Framework – Ministerstvo financií Spojeného kráľovstva, júl 2009, nástroj na posudzovanie normy riešenia rizík v organizácii založený na modeli excelencie EFQM.

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/191516/Risk_management_assessment_framework.pdf

UNISDR Terminology on Disaster Risk Reduction, United Nations 2009.

http://www.unisdr.org/we/inform/terminology

---

(1)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

(2)  Tamtiež, článok 6 písm. c).

(3)  Tamtiež, článok 5 písm. f).

(4)  Pozri „Overview of natural and man-made disaster risk in the EU“, SWD (2014) 134 final, 8.4.2014.

(5)  13375/14.

(6)  „Commission Risk Assessment and Mapping Guidelines for Disaster Management“, SEC(2010) 1626 final z 21.12.2010.

(7)  Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, „Posilnenie odolnosti prostredníctvom inovačného riadenia rizík“, preskúmanie politiky riadenia rizík, OECD, 2014, s. 48 – 51, ISBN 978-92-64-20910-7.

(8)  Súčasťou tohto postupu by mohlo byť združovanie medzinárodnej skupiny expertov, ktorá môže podporiť posudzovanie vo všetkých fázach postupu, ako aj program vzájomného hodnotenia, prostredníctvom ktorého si členské štáty môžu predávať poznatky v oblasti riadenia rizík katastrof.

(9)  Vplyv nebezpečných situácií je čiastočne závislý od existujúcich zmierňujúcich a preventívnych opatrení. Posúdenie rizík zohľadňuje existujúce opatrenia na posúdenie vplyvu, pravdepodobnosti a priority rizík.

(10)  SEC(2010), 1626 final z 21.12.2010, strany 29.

(11)  V plánovaní by sa mali zohľadňovať plány vypracované pre odvetvové riziká, napríklad plány na zvládanie povodňových rizík podľa smernice o povodniach (smernica 2007/60/ES).

(12)  Na strane 30 usmernení týkajúcich sa posúdenia rizík.

(13)  http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

(14)  Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises, http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

(15)  http://climate-adapt.eea.europa.eu/data-and-downloads?searchtext=&searchsectors=DISASTERRISKREDUCTION&searchtypes=ACTION#

---

| 8.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 261/25

---

Zoznam tretích krajín uznaných, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov na účely smernice 2008/106/ES (1)

(Situácia k 1. augustu 2015)

(Text s významom pre EHP)

(2015/C 261/04)

| — | Alžírsko (2) |
| --- | --- |

—

Alžírsko (2)

| — | Argentína (3) |
| --- | --- |

—

Argentína (3)

| — | Austrália (4) |
| --- | --- |

—

Austrália (4)

| — | Azerbajdžan (5) |
| --- | --- |

—

Azerbajdžan (5)

| — | Bangladéš (6) |
| --- | --- |

—

Bangladéš (6)

| — | Brazília (7) |
| --- | --- |

—

Brazília (7)

| — | Kanada (8) |
| --- | --- |

—

Kanada (8)

| — | Kapverdy (9) |
| --- | --- |

—

Kapverdy (9)

| — | Čile (10) |
| --- | --- |

—

Čile (10)

| — | Čína (11) |
| --- | --- |

—

Čína (11)

| — | Kuba (12) |
| --- | --- |

—

Kuba (12)

| — | Ekvádor (13) |
| --- | --- |

—

Ekvádor (13)

| — | Egypt (14) |
| --- | --- |

—

Egypt (14)

| — | Gruzínsko (15) |
| --- | --- |

—

Gruzínsko (15)

| — | Ghana (16) |
| --- | --- |

—

Ghana (16)

| — | Hongkong (17) |
| --- | --- |

—

Hongkong (17)

| — | India (18) |
| --- | --- |

—

India (18)

| — | Indonézia (19) |
| --- | --- |

—

Indonézia (19)

| — | Iránska islamská republika (20) |
| --- | --- |

—

Iránska islamská republika (20)

| — | Izrael (21) |
| --- | --- |

—

Izrael (21)

| — | Jamajka (22) |
| --- | --- |

—

Jamajka (22)

| — | Japonsko (23) |
| --- | --- |

—

Japonsko (23)

| — | Jordánske hášimovské kráľovstvo (24) |
| --- | --- |

—

Jordánske hášimovské kráľovstvo (24)

| — | Kórejská republika (Južná Kórea) (25) |
| --- | --- |

—

Kórejská republika (Južná Kórea) (25)

| — | Madagaskar (26) |
| --- | --- |

—

Madagaskar (26)

| — | Malajzia (27) |
| --- | --- |

—

Malajzia (27)

| — | Mexiko (28) |
| --- | --- |

—

Mexiko (28)

| — | Maroko (29) |
| --- | --- |

—

Maroko (29)

| — | Mjanmarsko/Barma (30) |
| --- | --- |

—

Mjanmarsko/Barma (30)

| — | Nový Zéland (31) |
| --- | --- |

—

Nový Zéland (31)

| — | Pakistan (32) |
| --- | --- |

—

Pakistan (32)

| — | Peru (33) |
| --- | --- |

—

Peru (33)

| — | Filipíny (34) |
| --- | --- |

—

Filipíny (34)

| — | Ruská federácia (35) |
| --- | --- |

—

Ruská federácia (35)

| — | Senegal (36) |
| --- | --- |

—

Senegal (36)

| — | Srbsko (37) |
| --- | --- |

—

Srbsko (37)

| — | Singapur (38) |
| --- | --- |

—

Singapur (38)

| — | Južná Afrika (39) |
| --- | --- |

—

Južná Afrika (39)

| — | Srí Lanka (40) |
| --- | --- |

—

Srí Lanka (40)

| — | Tunisko (41) |
| --- | --- |

—

Tunisko (41)

| — | Turecko (42) |
| --- | --- |

—

Turecko (42)

| — | Ukrajina (43) |
| --- | --- |

—

Ukrajina (43)

| — | Spojené štáty americké (44) |
| --- | --- |

—

Spojené štáty americké (44)

| — | Uruguaj (45) |
| --- | --- |

—

Uruguaj (45)

| — | Vietnam (46) |
| --- | --- |

—

Vietnam (46)

---

(1)  Ú. v. EÚ L 323, 3.12.2008, s. 33.

(2)  Rozhodnutie Komisie 2010/363/EÚ z 28. júna 2010 o uznaní Alžírska v oblasti vzdelávania, prípravy a osvedčovania námorníkov, pokiaľ ide o uznávanie osvedčení o spôsobilosti (Ú. v. EÚ L 163, 30.6.2010, s. 42).

(3)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(4)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(5)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/517/EÚ z 25. augusta 2011 o uznaní Azerbajdžanu podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 220, 26.8.2011, s. 22).

(6)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/822/EÚ zo 7. decembra 2011 o uznaní Bangladéša podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 327, 9.12.2011, s. 68).

(7)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(8)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(9)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/821/EÚ zo 7. decembra 2011 o uznaní Kapverd podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 327, 9.12.2011, s. 67).

(10)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7.

(11)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(12)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(13)  Rozhodnutie Komisie 2011/385/EÚ z 28. júna 2011 o uznaní Ekvádoru podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 170, 30.6.2011, s. 38).

(14)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2012/505/EÚ zo 17. septembra 2012 o uznaní Egypta podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 252, 19.9.2012, s. 57).

(15)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2013/794/EÚ z 19. decembra 2013 o uznaní Gruzínska podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 349, 21.12.2013, s. 105).

(16)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2012/75/EÚ z 9. februára 2012 o uznaní Ghany podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 38, 11.2.2012, s. 45).

(17)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(18)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(19)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(20)  Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(21)  Rozhodnutie Komisie 2010/361/EÚ z 28. júna 2010 o uznaní Izraela v oblasti vzdelávania, prípravy a osvedčovania námorníkov, pokiaľ ide o uznávanie osvedčení o spôsobilosti (Ú. v. EÚ L 161, 29.6.2010, s. 9).

(22)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7.

(23)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/935/EÚ zo 17. decembra 2014 o uznaní Japonska podľa smernice 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 365, 19.12.2014, s. 158).

(24)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2012/783/EÚ z 13. decembra 2012 o uznaní Jordánskeho hášimovského kráľovstva podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 347, 15.12.2012, s. 28).

(25)  Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(26)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(27)  Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(28)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7.

(29)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/520/EÚ z 31. augusta 2011 o uznaní Maroka podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 226, 1.9.2011, s. 10).

(30)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7.

(31)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(32)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(33)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7.

(34)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(35)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(36)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(37)  Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(38)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(39)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(40)  Rozhodnutie Komisie 2010/704/EÚ z 22. novembra 2010 o uznaní Srí Lanky v oblasti vzdelávania, prípravy a osvedčovania námorníkov, pokiaľ ide o uznávanie osvedčení o spôsobilosti (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2010, s. 77).

(41)  Rozhodnutie Komisie 2011/259/EÚ z 27. apríla 2011 o uznaní Tuniska v oblasti vzdelávania, prípravy a osvedčovania námorníkov, pokiaľ ide o uznávanie osvedčení o spôsobilosti (Ú. v. EÚ L 110, 29.4.2011, s. 34).

(42)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8.

(43)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 85, 7.4.2005, s. 8; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(44)  Ú. v. ES C 155, 29.6.2002, s. 11; Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7; Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2006, s. 59.

(45)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2012/76/EÚ z 9. februára 2012 o uznaní Uruguaja podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokiaľ ide o systémy prípravy a osvedčovania námorníkov (Ú. v. EÚ L 38, 11.2.2012, s. 46).

(46)  Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003, s. 7.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 8.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 261/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 261/28

---

ZÁVÄZNÉ INFORMÁCIE O NOMENKLATÚRNOM ZATRIEDENÍ TOVARU

(2015/C 261/05)

Zoznam colných orgánov určených členskými štátmi na prijímanie žiadostí alebo na vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru, prijatý v súlade s článkom 6 ods. 5 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 214/2007 (2).

| Členský štát | Colný orgán |
| --- | --- |
| BELGICKO | Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru |
| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| Dienst Operationele Expertise en Ondersteuning (OEO) |
| Expertise Wet- en regelgeving – Tarief |
| Koning Albert II-laan 33 – Bus 37 – A8 |
| 1030 Brussel |

Členský štát

Colný orgán

BELGICKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Operationele Expertise en Ondersteuning (OEO)

Expertise Wet- en regelgeving – Tarief

Koning Albert II-laan 33 – Bus 37 – A8

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Expertise opérationelle et support (EOS) |
| Expertise Législation et Réglementation – Tarif |
| North Galaxy — Tour A — 8ième étage |
| Boulevard du roi Albert II, 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Expertise opérationelle et support (EOS)

Expertise Législation et Réglementation – Tarif

North Galaxy — Tour A — 8ième étage

Boulevard du roi Albert II, 33

1030 Bruxelles

BULHARSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Агенция „Митници“ |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. „Г. С. Раковски“ No. 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция „Митници“

Централно Митническо Управление

ул. „Г. С. Раковски“ No. 47

1202 София/Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – Závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – Závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

CHORVÁTSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10 000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10 000 Zagreb

CYPRUS

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

DÁNSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told – Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |
| (žiadatelia s obchodným sídlom v regiónoch Nordjylland, Midtjylland a Syddanmark) |

SKAT Århus

(Told – Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(žiadatelia s obchodným sídlom v regiónoch Nordjylland, Midtjylland a Syddanmark)

| SKAT København |
| --- |
| Told – Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |
| (ostatní uchádzači) |

SKAT København

Told – Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(ostatní uchádzači)

ESTÓNSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Lõõtsa 8a |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Lõõtsa 8a

15176 Tallinn

FÍNSKO

Colné orgány určené na vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Tulli — Tullausyksikkö |
| --- |
| Opastinsilta 12 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli — Tullausyksikkö

Opastinsilta 12

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen — Förtullningsenheten |
| --- |
| Semaforbon 12 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen — Förtullningsenheten

Semaforbon 12

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí o vydanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

Všetky colné úrady

FRANCÚZSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E1 |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil Cedex |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E1

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil Cedex

GRÉCKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17) |
| Τμήμα Α’ (Δασμολογικό) |
| Ταχ.Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 11526 Αθήνα/Athens |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17)

Τμήμα Α’ (Δασμολογικό)

Ταχ.Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

11526 Αθήνα/Athens

HOLANDSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Belastingdienst Douane |
| --- |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

ÍRSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

LITVA

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LOTYŠSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| Talejas iela 1 |
| Rīga, LV-1978 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

Talejas iela 1

Rīga, LV-1978

LUXEMBURSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MAĎARSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20-24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20-24.

1163

MALTA

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta

NEMECKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

POĽSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01-443 Warszawa

PORTUGALSKO

Colné orgány určené na vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata, n.o 10 |
| 1149-027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata, n.o 10

1149-027 Lisboa

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí o vydanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

Všetky colné úrady

RAKÚSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte (ZVZ) |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte (ZVZ)

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

RUMUNSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| ANAF – Direcţia Generală a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1 |
| Bucureşti |

ANAF – Direcţia Generală a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1

Bucureşti

SLOVENSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných taríf |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných taríf

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVINSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Finančna uprava Republike Slovenije |
| Generalni finančni urad |
| p.p. 631 |
| Šmartinska cesta 55 |
| 1001 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Finančna uprava Republike Slovenije

Generalni finančni urad

p.p. 631

Šmartinska cesta 55

1001 Ljubljana

ŠPANIELSKO

Colné orgány určené na vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

28071 Madrid

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí o vydanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

Všetky úrady verejnej správy

ŠVÉDSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

TALIANSKO

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Direzione centrale legislazione e procedure doganali |
| Ufficio tariffa dognale, dazi e regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Direzione centrale legislazione e procedure doganali

Ufficio tariffa dognale, dazi e regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

VEĽKÁ BRITÁNIA

Colné orgány určené na prijímanie žiadostí a vydávanie záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

---

(1)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 62, 1.3.2007, s. 6.

---