# Europos Sąjungos L 209/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 209 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. rugpjūčio 6d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 209

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. rugpjūčio 6d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2015 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1355, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1356, kuriuo dėl Čekijos, Prancūzijos, Kipro, Lichtenšteino ir Šveicarijos statuso, susijusio su GSE, iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/453/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5379)

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2015 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1357, kuriuo nustatomas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. finansuojant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5342) | 9 |
| | * | 2015 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1358, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 2003/85/EB XI, XII ir XV priedų nuostatos dėl laboratorijų, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, sąrašo, ir būtiniausių joms taikomų biologinės apsaugos standartų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5341)

   (
  1
  ) | 11 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

2015 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1355, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

SPRENDIMAI

*

2015 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1356, kuriuo dėl Čekijos, Prancūzijos, Kipro, Lichtenšteino ir Šveicarijos statuso, susijusio su GSE, iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/453/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5379)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5379)

1

5

*

2015 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1357, kuriuo nustatomas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. finansuojant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5342)

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5342)

9

*

2015 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1358, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 2003/85/EB XI, XII ir XV priedų nuostatos dėl laboratorijų, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, sąrašo, ir būtiniausių joms taikomų biologinės apsaugos standartų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5341)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5341)

1

11

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2014 m. liepos 9 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 271/14/COL, kuriuo devyniasdešimt septintąjį kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės priimant naujas gaires dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų [2015/1359] | 17 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2014 m. liepos 9 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 271/14/COL, kuriuo devyniasdešimt septintąjį kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės priimant naujas gaires dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų [2015/1359]

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 6.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1355

2015 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 133,5 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 151,2 |
| BO | 135,7 |
| UY | 138,3 |
| ZA | 145,2 |
| ZZ | 142,6 |
| 0806 10 10 | EG | 215,6 |
| MA | 158,2 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 177,3 |
| 0808 10 80 | AR | 98,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 131,0 |
| NZ | 133,8 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 138,3 |
| ZZ | 122,0 |
| 0808 30 90 | AR | 112,9 |
| CL | 137,9 |
| CN | 95,2 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 113,7 |
| ZZ | 120,5 |
| 0809 29 00 | TR | 215,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 381,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 157,4 |
| ZZ | 118,7 |
| 0809 40 05 | BA | 53,7 |
| IL | 141,4 |
| MK | 43,5 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 76,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

133,5

MK

31,4

ZZ

82,5

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

151,2

BO

135,7

UY

138,3

ZA

145,2

ZZ

142,6

0806 10 10

EG

215,6

MA

158,2

TN

158,2

ZZ

177,3

0808 10 80

AR

98,3

BR

100,8

CL

131,0

NZ

133,8

US

112,0

UY

139,7

ZA

138,3

ZZ

122,0

0808 30 90

AR

112,9

CL

137,9

CN

95,2

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

113,7

ZZ

120,5

0809 29 00

TR

215,7

US

547,8

ZZ

381,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

157,4

ZZ

118,7

0809 40 05

BA

53,7

IL

141,4

MK

43,5

XS

66,1

ZZ

76,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 6.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1356

2015 m. rugpjūčio 4 d.

kuriuo dėl Čekijos, Prancūzijos, Kipro, Lichtenšteino ir Šveicarijos statuso, susijusio su GSE, iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/453/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5379)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatyta, kad valstybių narių, trečiųjų šalių arba jų regionų (toliau – šalys arba regionai) statusas, susijęs su galvijų spongiformine encefalopatija (GSE), nustatomas priskiriant jas prie vienos iš trijų GSE rizikos kategorijų: nedidelė GSE rizika, kontroliuojama GSE rizika ir nenustatyta GSE rizika; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatyta, kad valstybių narių, trečiųjų šalių arba jų regionų (toliau – šalys arba regionai) statusas, susijęs su galvijų spongiformine encefalopatija (GSE), nustatomas priskiriant jas prie vienos iš trijų GSE rizikos kategorijų: nedidelė GSE rizika, kontroliuojama GSE rizika ir nenustatyta GSE rizika;

| (2) | Komisijos sprendimo 2007/453/EB (2) priede šalys arba regionai suskirstyti pagal jų GSE statusą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendimo 2007/453/EB (2) priede šalys arba regionai suskirstyti pagal jų GSE statusą;

| (3) | šalis arba regionus priskiriant prie GSE rizikos kategorijų svarbiausias vaidmuo tenka Pasaulinei gyvūnų sveikatos organizacijai (toliau – OIE). Sprendimo 2007/453/EB priede pateikiamame sąraše atsižvelgiama į 2014 m. gegužės mėn. OIE priimtą Rezoliuciją Nr. 18 dėl valstybių narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos pripažinimo (3); |
| --- | --- |

(3)

šalis arba regionus priskiriant prie GSE rizikos kategorijų svarbiausias vaidmuo tenka Pasaulinei gyvūnų sveikatos organizacijai (toliau – OIE). Sprendimo 2007/453/EB priede pateikiamame sąraše atsižvelgiama į 2014 m. gegužės mėn. OIE priimtą Rezoliuciją Nr. 18 dėl valstybių narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos pripažinimo (3);

| (4) | 2015 m. gegužės mėn. OIE priėmė Rezoliuciją Nr. 21 dėl valstybių narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos pripažinimo (4). Be valstybių narių ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių, kurios jau įtrauktos į Sprendimo 2007/453/EB priedo sąrašą, šioje rezoliucijoje pripažinta, kad Čekijoje, Prancūzijoje, Kipre, Lichtenšteine ir Šveicarijoje GSE rizika yra nedidelė; |
| --- | --- |

(4)

2015 m. gegužės mėn. OIE priėmė Rezoliuciją Nr. 21 dėl valstybių narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos pripažinimo (4). Be valstybių narių ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių, kurios jau įtrauktos į Sprendimo 2007/453/EB priedo sąrašą, šioje rezoliucijoje pripažinta, kad Čekijoje, Prancūzijoje, Kipre, Lichtenšteine ir Šveicarijoje GSE rizika yra nedidelė;

| (5) | todėl Sprendimo 2007/453/EB priedo šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų suderintas su 2015 m. gegužės mėn. OIE priimta Rezoliucija Nr. 21; |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimo 2007/453/EB priedo šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų suderintas su 2015 m. gegužės mėn. OIE priimta Rezoliucija Nr. 21;

| (6) | todėl Sprendimas 2007/453/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimas 2007/453/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/453/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 4 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

1

(2)  2007 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas 2007/453/EB, nustatantis valstybių narių ar trečiųjų šalių ar jų regionų būklę, atsižvelgiant į GSE, pagal jų GSE riziką (OL L 172, 2007 6 30, p. 84).

2

(3)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2014_A_RESO-18_BSE.pdf

3

(4)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2015_A_RESO_R21_BSE.pdf

4

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

ŠALIŲ ARBA REGIONŲ SĄRAŠAS

A.   Šalys arba regionai, kuriuose GSE rizika yra nedidelė

Valstybės narės

| — | Belgija |
| --- | --- |

—

Belgija

| — | Bulgarija |
| --- | --- |

—

Bulgarija

| — | Čekija |
| --- | --- |

—

Čekija

| — | Danija |
| --- | --- |

—

Danija

| — | Estija |
| --- | --- |

—

Estija

| — | Prancūzija |
| --- | --- |

—

Prancūzija

| — | Kroatija |
| --- | --- |

—

Kroatija

| — | Italija |
| --- | --- |

—

Italija

| — | Kipras |
| --- | --- |

—

Kipras

| — | Latvija |
| --- | --- |

—

Latvija

| — | Liuksemburgas |
| --- | --- |

—

Liuksemburgas

| — | Vengrija |
| --- | --- |

—

Vengrija

| — | Мalta |
| --- | --- |

—

Мalta

| — | Nyderlandai |
| --- | --- |

—

Nyderlandai

| — | Austrija |
| --- | --- |

—

Austrija

| — | Portugalija |
| --- | --- |

—

Portugalija

| — | Slovėnija |
| --- | --- |

—

Slovėnija

| — | Slovakija |
| --- | --- |

—

Slovakija

| — | Suomija |
| --- | --- |

—

Suomija

| — | Švedija |
| --- | --- |

—

Švedija

Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Lichtenšteinas |
| --- | --- |

—

Lichtenšteinas

| — | Norvegija |
| --- | --- |

—

Norvegija

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

Trečiosios šalys

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australija |
| --- | --- |

—

Australija

| — | Brazilija |
| --- | --- |

—

Brazilija

| — | Čilė |
| --- | --- |

—

Čilė

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Izraelis |
| --- | --- |

—

Izraelis

| — | Japonija |
| --- | --- |

—

Japonija

| — | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

—

Naujoji Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvajus |
| --- | --- |

—

Paragvajus

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapūras |
| --- | --- |

—

Singapūras

| — | Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- |

—

Jungtinės Amerikos Valstijos

| — | Urugvajus |
| --- | --- |

—

Urugvajus

B.   Šalys arba regionai, kuriuose GSE rizika kontroliuojama

Valstybės narės

| — | Vokietija |
| --- | --- |

—

Vokietija

| — | Airija |
| --- | --- |

—

Airija

| — | Graikija |
| --- | --- |

—

Graikija

| — | Ispanija |
| --- | --- |

—

Ispanija

| — | Lietuva |
| --- | --- |

—

Lietuva

| — | Lenkija |
| --- | --- |

—

Lenkija

| — | Rumunija |
| --- | --- |

—

Rumunija

| — | Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Jungtinė Karalystė

Trečiosios šalys

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Kosta Rika |
| --- | --- |

—

Kosta Rika

| — | Meksika |
| --- | --- |

—

Meksika

| — | Nikaragva |
| --- | --- |

—

Nikaragva

| — | Pietų Korėja |
| --- | --- |

—

Pietų Korėja

| — | Taivanas |
| --- | --- |

—

Taivanas

C.   Šalys arba regionai, kuriuose GSE rizika nenustatyta

| — | Šalys arba regionai, neišvardyti A arba B dalyje.“ |
| --- | --- |

—

Šalys arba regionai, neišvardyti A arba B dalyje.“

---

| 6.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1357

2015 m. rugpjūčio 4 d.

kuriuo nustatomas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. finansuojant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5342)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB (1), ypač į jo 36 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 349/2005 (2) nustatytos Sąjungos finansinio įnašo išlaidoms, patirtoms taikant skubias kovos su tam tikromis gyvūnų ligomis, įskaitant paukščių gripą, atlyginti mokėjimo taisyklės. To reglamento 7 straipsnyje nustatyti dokumentai, kuriuos turi pateikti Sąjungos finansinio įnašo prašanti valstybė narė, ir tokių dokumentų pateikimo terminai; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 349/2005 (2) nustatytos Sąjungos finansinio įnašo išlaidoms, patirtoms taikant skubias kovos su tam tikromis gyvūnų ligomis, įskaitant paukščių gripą, atlyginti mokėjimo taisyklės. To reglamento 7 straipsnyje nustatyti dokumentai, kuriuos turi pateikti Sąjungos finansinio įnašo prašanti valstybė narė, ir tokių dokumentų pateikimo terminai;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/667/ES (3) nustatytas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2011 m. taikant kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti yra 429 425,74 EUR; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/667/ES (3) nustatytas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2011 m. taikant kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti yra 429 425,74 EUR;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/775/ES (4) nustatytas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, kurias ši valstybė narė patyrė 2012 m. ir 2013 m., taikydama kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti pagal Tarybos sprendimą 2009/470/EB (5). Todėl tai valstybei narei buvo išmokėta dalis Sąjungos finansinio įnašo: pirmoji dalis už 2012 m. – 210 000,00 EUR ir pirmoji dalis už 2013 m. – 250 000,00 EUR. Įgyvendinimo sprendime 2013/775/ES taip pat nustatyta, kad Sąjungos finansinio įnašo suma nustatoma tolesniu sprendimu, kuris bus priimtas tame sprendime nurodyta tvarka; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/775/ES (4) nustatytas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, kurias ši valstybė narė patyrė 2012 m. ir 2013 m., taikydama kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti pagal Tarybos sprendimą 2009/470/EB (5). Todėl tai valstybei narei buvo išmokėta dalis Sąjungos finansinio įnašo: pirmoji dalis už 2012 m. – 210 000,00 EUR ir pirmoji dalis už 2013 m. – 250 000,00 EUR. Įgyvendinimo sprendime 2013/775/ES taip pat nustatyta, kad Sąjungos finansinio įnašo suma nustatoma tolesniu sprendimu, kuris bus priimtas tame sprendime nurodyta tvarka;

| (4) | Reglamente (ES) Nr. 652/2014 numatyta minėtomis aplinkybėmis atlikti mokėjimus valstybėms narėms. Tuo tikslu jame reikalaujama priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas finansinis įnašas. Tuo reglamentu taip pat panaikintas Sprendimas 2009/470/EB, o nuorodos į tą sprendimą turi būti laikomos nuorodomis į Reglamentą (ES) Nr. 652/2014; |
| --- | --- |

(4)

Reglamente (ES) Nr. 652/2014 numatyta minėtomis aplinkybėmis atlikti mokėjimus valstybėms narėms. Tuo tikslu jame reikalaujama priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas finansinis įnašas. Tuo reglamentu taip pat panaikintas Sprendimas 2009/470/EB, o nuorodos į tą sprendimą turi būti laikomos nuorodomis į Reglamentą (ES) Nr. 652/2014;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6), ypač jo 84 straipsnio reikalavimai įvykdyti įgyvendinimo sprendimais 2012/667/ES ir 2013/775/ES; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6), ypač jo 84 straipsnio reikalavimai įvykdyti įgyvendinimo sprendimais 2012/667/ES ir 2013/775/ES;

| (6) | atsižvelgus į kompetentingos audito tarnybos atlikto audito vietoje rezultatus, pagal antroje konstatuojamojoje dalyje minėtą sprendimą išlaidų atlyginimo reikalavimus atitinkančia pripažinta 13 278,64 EUR suma, o nustatytas Sąjungos finansinis įnašas už 2011 m. yra 442 704,38 EUR. Todėl, be jau sumokėtos įnašo dalies, turėtų būti skirta papildoma galutinė įnašo dalis – 13 278,64 EUR; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgus į kompetentingos audito tarnybos atlikto audito vietoje rezultatus, pagal antroje konstatuojamojoje dalyje minėtą sprendimą išlaidų atlyginimo reikalavimus atitinkančia pripažinta 13 278,64 EUR suma, o nustatytas Sąjungos finansinis įnašas už 2011 m. yra 442 704,38 EUR. Todėl, be jau sumokėtos įnašo dalies, turėtų būti skirta papildoma galutinė įnašo dalis – 13 278,64 EUR;

| (7) | 2014 m. vasario 14 d. Nyderlandai Komisijai pateikė oficialų prašymą atlyginti išlaidas, prie kurio buvo pridėta finansinė ataskaita, patvirtinamieji dokumentai ir epidemiologinė ataskaita iš kiekvieno ūkio, kuriame gyvūnai buvo paskersti ir sunaikinti. Už 2012 m. prašoma atlyginti 417 663,71 EUR, o už 2013 m. – 616 592,33 EUR. Tačiau išnagrinėjus minėtos valstybės narės pateiktus dokumentus nustatyta, kad atitinkamai 17 548,46 EUR ir 40 018,73 EUR sumos neatitinka išlaidų atlyginimo reikalavimų pagal Reglamento (EB) Nr. 349/2005 5 straipsnį; |
| --- | --- |

(7)

2014 m. vasario 14 d. Nyderlandai Komisijai pateikė oficialų prašymą atlyginti išlaidas, prie kurio buvo pridėta finansinė ataskaita, patvirtinamieji dokumentai ir epidemiologinė ataskaita iš kiekvieno ūkio, kuriame gyvūnai buvo paskersti ir sunaikinti. Už 2012 m. prašoma atlyginti 417 663,71 EUR, o už 2013 m. – 616 592,33 EUR. Tačiau išnagrinėjus minėtos valstybės narės pateiktus dokumentus nustatyta, kad atitinkamai 17 548,46 EUR ir 40 018,73 EUR sumos neatitinka išlaidų atlyginimo reikalavimų pagal Reglamento (EB) Nr. 349/2005 5 straipsnį;

| (8) | taigi, nustatyti galutiniai įnašai už 2012 ir 2013 m. atitinkamai yra 400 115,25 EUR ir 576 573,60 EUR; jie nustatyti apskaičiavus prašomos sumos išlaidoms atlyginti ir išlaidų atlyginimo reikalavimų neatitinkančios sumos skirtumą. Atskaičius trečioje konstatuojamojoje dalyje nurodytas pirmąsias išmokėtas dalis, nustatyti už 2012 ir 2013 m. Nyderlandams mokėtini likučiai atitinkamai yra 190 115,25 EUR ir 326 573,60 EUR; |
| --- | --- |

(8)

taigi, nustatyti galutiniai įnašai už 2012 ir 2013 m. atitinkamai yra 400 115,25 EUR ir 576 573,60 EUR; jie nustatyti apskaičiavus prašomos sumos išlaidoms atlyginti ir išlaidų atlyginimo reikalavimų neatitinkančios sumos skirtumą. Atskaičius trečioje konstatuojamojoje dalyje nurodytas pirmąsias išmokėtas dalis, nustatyti už 2012 ir 2013 m. Nyderlandams mokėtini likučiai atitinkamai yra 190 115,25 EUR ir 326 573,60 EUR;

| (9) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nustatytas Sąjungos papildomas galutinis finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2011 m. finansuojant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti yra 13 278,64 EUR.

2 straipsnis

1.   Nustatytas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2012 m. finansuojant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti yra 400 115,25 EUR.

2.   Nustatytas Nyderlandams mokėtinas Sąjungos finansinio įnašo likutis yra 190 115,25 EUR.

3 straipsnis

1.   Nustatytas Sąjungos finansinis įnašas Nyderlandų išlaidoms, patirtoms 2013 m. finansuojant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti yra 576 573,60 EUR.

2.   Nustatytas Nyderlandams mokėtinas Sąjungos finansinio įnašo likutis yra 326 573,60 EUR.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 4 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 189, 2014 6 27, p. 1.

1

(2)  2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 349/2005, nustatantis Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles (OL L 55, 2005 3 1, p. 12).

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/667/ES, kuriuo nustatomas Sąjungos finansinis įnašas išlaidoms, patirtoms 2011 m. Nyderlanduose taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti (OL L 299, 2012 10 27, p. 47).

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/775/ES dėl Sąjungos finansinio įnašo išlaidoms, patirtoms 2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti (OL L 343, 2013 12 19, p. 44).

4

(5)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimas 2009/470/EB dėl išlaidų veterinarijos srityje (OL L 155, 2009 6 18, p. 30).

5

(6)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

6

---

| 6.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1358

2015 m. rugpjūčio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 2003/85/EB XI, XII ir XV priedų nuostatos dėl laboratorijų, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, sąrašo, ir būtiniausių joms taikomų biologinės apsaugos standartų

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 5341)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvą 2003/85/EB dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos kontrolės priemonių, naikinančią Direktyvą 85/511/EEB, Sprendimus 89/531/EEB bei 91/665/EEB ir iš dalies keičiančią Direktyvą 92/46/EEB (1), ypač į jos 67 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2003/85/EB nustatytos būtiniausios kontrolės priemonės, taikytinos snukio ir nagų ligos protrūkio atveju, ir tam tikros prevencinės priemonės, kuriomis siekiama didinti kompetentingų institucijų ir ūkininkų informuotumą apie šią ligą ir pasirengimą jai; |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2003/85/EB nustatytos būtiniausios kontrolės priemonės, taikytinos snukio ir nagų ligos protrūkio atveju, ir tam tikros prevencinės priemonės, kuriomis siekiama didinti kompetentingų institucijų ir ūkininkų informuotumą apie šią ligą ir pasirengimą jai;

| (2) | Direktyvoje 2003/85/EB nustatytomis prevencinėmis priemonėmis taip pat numatyta, kad valstybės narės turi užtikrinti, kad su gyvu snukio ir nagų ligos virusu mokslinių tyrimų, diagnozavimo ir vakcinos gamybos tikslais būtų dirbama tik tos Direktyvos XI priede išvardytose patvirtintose laboratorijose; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje 2003/85/EB nustatytomis prevencinėmis priemonėmis taip pat numatyta, kad valstybės narės turi užtikrinti, kad su gyvu snukio ir nagų ligos virusu mokslinių tyrimų, diagnozavimo ir vakcinos gamybos tikslais būtų dirbama tik tos Direktyvos XI priede išvardytose patvirtintose laboratorijose;

| (3) | Direktyvos 2003/85/EB XI priedo A dalyje išvardytos laboratorijos, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu mokslinių tyrimų ir diagnozavimo tikslais. To priedo B dalyje išvardytos laboratorijos, kurios dirba su virusų antigenais gamindamos vakcinas; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2003/85/EB XI priedo A dalyje išvardytos laboratorijos, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu mokslinių tyrimų ir diagnozavimo tikslais. To priedo B dalyje išvardytos laboratorijos, kurios dirba su virusų antigenais gamindamos vakcinas;

| (4) | Kroatija ir Lietuva oficialiai pranešė Komisijai, jog laikoma, kad jų atitinkamos nacionalinės etaloninės laboratorijos nebeatitinka biologinės apsaugos standartų, nustatytų Direktyvos 2003/85/EB 65 straipsnio d dalyje. Šių šalių įrašus reikėtų išbraukti iš tos direktyvos XI priedo A dalies sąrašo. Graikija ir Vengrija paprašė leisti pakeisti tame sąraše nurodytų jų nacionalinių laboratorijų pavadinimus dėl organizacinių pokyčių. Čekija paprašė ištaisyti rašybos klaidą tame sąraše nurodytos jos nacionalinės laboratorijos pavadinime; |
| --- | --- |

(4)

Kroatija ir Lietuva oficialiai pranešė Komisijai, jog laikoma, kad jų atitinkamos nacionalinės etaloninės laboratorijos nebeatitinka biologinės apsaugos standartų, nustatytų Direktyvos 2003/85/EB 65 straipsnio d dalyje. Šių šalių įrašus reikėtų išbraukti iš tos direktyvos XI priedo A dalies sąrašo. Graikija ir Vengrija paprašė leisti pakeisti tame sąraše nurodytų jų nacionalinių laboratorijų pavadinimus dėl organizacinių pokyčių. Čekija paprašė ištaisyti rašybos klaidą tame sąraše nurodytos jos nacionalinės laboratorijos pavadinime;

| (5) | siekiant teisinio tikrumo, svarbu, kad Direktyvos 2003/85/EB XI priedo A dalyje pateiktas nacionalinių laboratorijų sąrašas būtų atnaujinamas. Todėl būtina iš to laboratorijų sąrašo išbraukti Kroatijos ir Lietuvos įrašus, pataisyti Čekijos, Graikijos bei Vengrijos nacionalinių laboratorijų pavadinimus ir nurodyti, kad „Pirbright Institute“ teikia nacionalinės etaloninės laboratorijos paslaugas Bulgarijai, Kroatijai, Lietuvai ir Lenkijai; |
| --- | --- |

(5)

siekiant teisinio tikrumo, svarbu, kad Direktyvos 2003/85/EB XI priedo A dalyje pateiktas nacionalinių laboratorijų sąrašas būtų atnaujinamas. Todėl būtina iš to laboratorijų sąrašo išbraukti Kroatijos ir Lietuvos įrašus, pataisyti Čekijos, Graikijos bei Vengrijos nacionalinių laboratorijų pavadinimus ir nurodyti, kad „Pirbright Institute“ teikia nacionalinės etaloninės laboratorijos paslaugas Bulgarijai, Kroatijai, Lietuvai ir Lenkijai;

| (6) | Vokietija paprašė pakeisti Direktyvos 2003/85/EB XI priedo B dalyje nurodytą laboratorijos pavadinimą dėl organizacinių pokyčių. Be to, to priedo B dalis turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų ištaisytas Jungtinės Karalystės ISO šalies kodas; |
| --- | --- |

(6)

Vokietija paprašė pakeisti Direktyvos 2003/85/EB XI priedo B dalyje nurodytą laboratorijos pavadinimą dėl organizacinių pokyčių. Be to, to priedo B dalis turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų ištaisytas Jungtinės Karalystės ISO šalies kodas;

| (7) | todėl Direktyvos 2003/85/EB XI priedo A ir B dalys turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos; |
| --- | --- |

(7)

todėl Direktyvos 2003/85/EB XI priedo A ir B dalys turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos;

| (8) | Direktyvos 2003/85/EB XII priedo 1 punkte nustatyti laboratorijų, dirbančių su gyvais snukio ir nagų ligos virusais, biologinės apsaugos standartai. Ten nustatyta, kad tokios laboratorijos privalo atitikti bent būtiniausius reikalavimus, išdėstytus 2009 m. balandžio 29 d. Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos (EUFMD) 38-ojoje generalinėje sesijoje Romoje priimtuose „Būtiniausiuose laboratorijų, dirbančių su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, standartuose“ (biologinės apsaugos standartai). Pataisytas šių standartų leidimas priimtas 2013 m. balandžio 22–24 d. EUFMD 40-ojoje generalinėje sesijoje Romoje (2); |
| --- | --- |

(8)

Direktyvos 2003/85/EB XII priedo 1 punkte nustatyti laboratorijų, dirbančių su gyvais snukio ir nagų ligos virusais, biologinės apsaugos standartai. Ten nustatyta, kad tokios laboratorijos privalo atitikti bent būtiniausius reikalavimus, išdėstytus 2009 m. balandžio 29 d. Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos (EUFMD) 38-ojoje generalinėje sesijoje Romoje priimtuose „Būtiniausiuose laboratorijų, dirbančių su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, standartuose“ (biologinės apsaugos standartai). Pataisytas šių standartų leidimas priimtas 2013 m. balandžio 22–24 d. EUFMD 40-ojoje generalinėje sesijoje Romoje (2);

| (9) | pataisytą biologinės apsaugos standartų leidimą sudaro I skirsnis, skirtas laboratorijoms, dirbančioms su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, ir II skirsnis, skirtas diagnostinius snukio ir nagų ligos tyrimus pagal nacionalinius neatidėliotinų priemonių planus atliekančioms laboratorijoms; |
| --- | --- |

(9)

pataisytą biologinės apsaugos standartų leidimą sudaro I skirsnis, skirtas laboratorijoms, dirbančioms su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, ir II skirsnis, skirtas diagnostinius snukio ir nagų ligos tyrimus pagal nacionalinius neatidėliotinų priemonių planus atliekančioms laboratorijoms;

| (10) | todėl Direktyvos 2003/85/EB XII priedo 1 punkto nuoroda į biologinės apsaugos standartus turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų nukreipiama į atitinkamą naujausio pataisyto leidimo skyrių; |
| --- | --- |

(10)

todėl Direktyvos 2003/85/EB XII priedo 1 punkto nuoroda į biologinės apsaugos standartus turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų nukreipiama į atitinkamą naujausio pataisyto leidimo skyrių;

| (11) | nuo 2009 m. birželio iki 2012 m. birželio mėn. Komisija atliko 19 auditų 15-oje valstybių narių, kuriose įsikūrusios 16 nacionalinių laboratorijų ir trys vakciną gaminančios laboratorijos, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, ir kurios yra įtrauktos į Direktyvos 2003/85/EB XI priedą. Auditų tikslas buvo įvertinti oficialią kontrolę ir šių laboratorijų taikomas biologinės apsaugos sistemas. Audito rezultatai pristatyti 2015 m. sausio 27 ir 28 d. Greindže (Airija) vykusiame biologinės apsaugos seminare, skirtame laboratorijoms, dirbančioms su gyvu snukio ir nagų ligos virusu. Audito ataskaita buvo paskelbta iškart po seminaro (3); |
| --- | --- |

(11)

nuo 2009 m. birželio iki 2012 m. birželio mėn. Komisija atliko 19 auditų 15-oje valstybių narių, kuriose įsikūrusios 16 nacionalinių laboratorijų ir trys vakciną gaminančios laboratorijos, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, ir kurios yra įtrauktos į Direktyvos 2003/85/EB XI priedą. Auditų tikslas buvo įvertinti oficialią kontrolę ir šių laboratorijų taikomas biologinės apsaugos sistemas. Audito rezultatai pristatyti 2015 m. sausio 27 ir 28 d. Greindže (Airija) vykusiame biologinės apsaugos seminare, skirtame laboratorijoms, dirbančioms su gyvu snukio ir nagų ligos virusu. Audito ataskaita buvo paskelbta iškart po seminaro (3);

| (12) | Direktyvos 2003/85/EB XII priedo 2 ir 3 punktais nustatyta pareiga tikrinti laboratorijas ir įstaigas, dirbančias su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, nustatytas tikrinimų dažnumas ir tikrinimo grupės sudėtis. Remiantis kelių Komisijos atliktų auditų rekomendacijomis ir atsižvelgiant į pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 (4) 45 straipsnį nustatytas oficialios kontrolės prievoles, galima nustatyti reguliarius ir rizika pagrįstus su gyvu snukio ir nagų ligos virusu dirbančių laboratorijų tikrinimus, nenustatant pastovaus periodiškumo ar tikrinimo grupių sudėties; |
| --- | --- |

(12)

Direktyvos 2003/85/EB XII priedo 2 ir 3 punktais nustatyta pareiga tikrinti laboratorijas ir įstaigas, dirbančias su gyvu snukio ir nagų ligos virusu, nustatytas tikrinimų dažnumas ir tikrinimo grupės sudėtis. Remiantis kelių Komisijos atliktų auditų rekomendacijomis ir atsižvelgiant į pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 (4) 45 straipsnį nustatytas oficialios kontrolės prievoles, galima nustatyti reguliarius ir rizika pagrįstus su gyvu snukio ir nagų ligos virusu dirbančių laboratorijų tikrinimus, nenustatant pastovaus periodiškumo ar tikrinimo grupių sudėties;

| (13) | todėl Direktyvos 2003/85/EB XII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(13)

todėl Direktyvos 2003/85/EB XII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (14) | Direktyvos 2003/85/EB XV priede nustatytos nacionalinių laboratorijų funkcijos ir pareigos. Siekiant aiškumo reikėtų patikslinti, kad to priedo 3 punkte nurodytos pareigos taikomos tik toms nacionalinėms laboratorijoms, kurios yra nurodytos kaip nacionalinės etaloninės laboratorijos pagal tos direktyvos 68 straipsnio 1 dalies c punktą; |
| --- | --- |

(14)

Direktyvos 2003/85/EB XV priede nustatytos nacionalinių laboratorijų funkcijos ir pareigos. Siekiant aiškumo reikėtų patikslinti, kad to priedo 3 punkte nurodytos pareigos taikomos tik toms nacionalinėms laboratorijoms, kurios yra nurodytos kaip nacionalinės etaloninės laboratorijos pagal tos direktyvos 68 straipsnio 1 dalies c punktą;

| (15) | be to, viena iš auditų valstybėse narėse ir diskusijų 2015 m. sausio 27 ir 28 d. seminare išvadų yra tai, kad valstybės narės turėtų iš anksto savo neatidėliotinų priemonių planuose įvardyti kitas jų paskirtąsias laboratorijas pagal Direktyvos 2003/85/EB XV priedo 13 punktą ir užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi siekiant užkirsti kelią galimam snukio ir nagų ligos viruso paskleidimui, būtų pagrįstos laboratorijų, vykdančių snukio ir nagų ligos viruso diagnostinius tyrimus pagal nacionalinius neatidėliotinų priemonių planus, biologinės apsaugos standartų II skirsnio rekomendacijomis; |
| --- | --- |

(15)

be to, viena iš auditų valstybėse narėse ir diskusijų 2015 m. sausio 27 ir 28 d. seminare išvadų yra tai, kad valstybės narės turėtų iš anksto savo neatidėliotinų priemonių planuose įvardyti kitas jų paskirtąsias laboratorijas pagal Direktyvos 2003/85/EB XV priedo 13 punktą ir užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi siekiant užkirsti kelią galimam snukio ir nagų ligos viruso paskleidimui, būtų pagrįstos laboratorijų, vykdančių snukio ir nagų ligos viruso diagnostinius tyrimus pagal nacionalinius neatidėliotinų priemonių planus, biologinės apsaugos standartų II skirsnio rekomendacijomis;

| (16) | todėl Direktyvos 2003/85/EB XV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(16)

todėl Direktyvos 2003/85/EB XV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (17) | todėl Direktyva 2003/85/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(17)

todėl Direktyva 2003/85/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (18) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(18)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2003/85/EB XI, XII ir XV priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 4 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 306, 2003 11 22, p. 1.

1

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/eufmd/Lab_guidelines/FMD_Minimumstandards_2013_Final_version.pdf

2

(3)  Ataskaita DG(SANCO)/2012–6916. Paskelbta: http://ec.europa.eu/food/fvo/overview_reports/details.cfm?rep_id=71

3

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).

4

---

PRIEDAS

Direktyvos 2003/85/EB XI, XII ir XV priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | XI priedo A ir B dalys pakeičiamos taip:
  „A DALIS

  Nacionalinės laboratorijos, kurioms leidžiama dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu









  Valstybė narė, kurioje įsikūrusi laboratorija | Laboratorija | Valstybės narės, kurios naudojasi laboratorijos paslaugomis |
| --- | --- | --- | --- |
| ISO kodas | Pavadinimas |
| AT | Austrija | Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit Veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling | Austrija |
| BE | Belgija | Veterinary and Agrochemical Research Centre CODA-CERVA-VAR, Uccle | Belgija
  Liuksemburgas |
| CZ | Čekija | Státní veterinární ústav Praha, Praha | Čekija |
| DE | Vokietija | Friedrich-Loeffler-Institut
  Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit, Greifswald – Insel Riems | Vokietija
  Slovakija |
| DK | Danija | Danmarks Tekniske Universitet, Veterinærinstituttet, Afdeling for Virologi, Lindholm
  Danish Technical University, Veterinary Institute, Department of Virology, Lindholm | Danija
  Suomija
  Švedija |
| EL | Graikija | Διεύθυνση Κτηνιατρικού Κέντρου Αθηνών, Τμήμα Μοριακής Διαγνωστικής, Αφθώδους Πυρετού, Ιολογικών και Εξωτικών Νοσημάτων, Αγία Παρασκευή Αττικής | Graikija |
| ES | Ispanija | — | Laboratorio Central de Sanidad Animal, Algete, Madrid; |

1)

XI priedo A ir B dalys pakeičiamos taip:

„A DALIS

Nacionalinės laboratorijos, kurioms leidžiama dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu

Valstybė narė, kurioje įsikūrusi laboratorija

Laboratorija

Valstybės narės, kurios naudojasi laboratorijos paslaugomis

ISO kodas

Pavadinimas

AT

Austrija

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit Veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling

Austrija

BE

Belgija

Veterinary and Agrochemical Research Centre CODA-CERVA-VAR, Uccle

Belgija

Liuksemburgas

CZ

Čekija

Státní veterinární ústav Praha, Praha

Čekija

DE

Vokietija

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit, Greifswald – Insel Riems

Vokietija

Slovakija

DK

Danija

Danmarks Tekniske Universitet, Veterinærinstituttet, Afdeling for Virologi, Lindholm

Danish Technical University, Veterinary Institute, Department of Virology, Lindholm

Danija

Suomija

Švedija

EL

Graikija

Διεύθυνση Κτηνιατρικού Κέντρου Αθηνών, Τμήμα Μοριακής Διαγνωστικής, Αφθώδους Πυρετού, Ιολογικών και Εξωτικών Νοσημάτων, Αγία Παρασκευή Αττικής

Graikija

ES

Ispanija

—

Laboratorio Central de Sanidad Animal, Algete, Madrid;

| — | Centro de Investigación en Sanidad Animal (CISA), Valdeolmos, Madrid; |
| --- | --- |

—

Centro de Investigación en Sanidad Animal (CISA), Valdeolmos, Madrid;

Ispanija

FR

Prancūzija

Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons–Alfort

Prancūzija

HU

Vengrija

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság (NÉBIH-ÁDI), Budapest

Vengrija

IT

Italija

Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia-Romagna, Brescia

Italija

Kipras

NL

Nyderlandai

Centraal Veterinair Instituut, Lelystad (CVI- Lelystad)

Nyderlandai

PL

Lenkija

Zakład Pryszczycy Państwowego Instytutu Weterynaryjnego – Państwowego Instytutu Badawczego, Zduńska Wola

Lenkija

RO

Rumunija

Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală, București

Rumunija

UK

Jungtinė Karalystė

The Pirbright Institute

Jungtinė Karalystė

Bulgarija

Kroatija

Estija

Suomija

Airija

Latvija

Lietuva

Мalta

Portugalija

Slovėnija

Švedija

B DALIS

Laboratorijos, kurioms leista dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu vakcinai gaminti

| Valstybė narė, kurioje įsikūrusi laboratorija | Laboratorija |
| --- | --- |
| ISO kodas | Pavadinimas |
| DE | Vokietija | Intervet International GmbH/MSD Animal Health, Köln |
| NL | Nyderlandai | Merial S.A.S., Lelystad Laboratory, Lelystad |
| UK | Jungtinė Karalystė | Merial, S.A.S., Pirbright Laboratory, Pirbright“ |

Valstybė narė, kurioje įsikūrusi laboratorija

Laboratorija

ISO kodas

Pavadinimas

DE

Vokietija

Intervet International GmbH/MSD Animal Health, Köln

NL

Nyderlandai

Merial S.A.S., Lelystad Laboratory, Lelystad

UK

Jungtinė Karalystė

Merial, S.A.S., Pirbright Laboratory, Pirbright“

| 2) | XII priedas pakeičiamas taip:

  „XII PRIEDAS

  BIOLOGINĖS APSAUGOS STANDARTAI LABORATORIJOMS IR ĮSTAIGOMS, DIRBANČIOMS SU GYVU SNUKIO IR NAGŲ LIGOS VIRUSU









  1. | Su gyvais snukio ir nagų ligos virusais dirbančios laboratorijos ir įstaigos privalo dirbti laikydamosi bent 2013 m. balandžio 22–24 d. Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos (EUFMD) 40-ojoje generalinėje sesijoje Romoje priimtos ataskaitos 7 priedėlyje nustatytų „Būtiniausių laboratorijų, dirbančių su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, standartų“ (biologinės apsaugos standartų) (1) I skirsnio reikalavimų. |
| --- | --- | --- |

2)

XII priedas pakeičiamas taip:

„XII PRIEDAS

BIOLOGINĖS APSAUGOS STANDARTAI LABORATORIJOMS IR ĮSTAIGOMS, DIRBANČIOMS SU GYVU SNUKIO IR NAGŲ LIGOS VIRUSU

1.

Su gyvais snukio ir nagų ligos virusais dirbančios laboratorijos ir įstaigos privalo dirbti laikydamosi bent 2013 m. balandžio 22–24 d. Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos (EUFMD) 40-ojoje generalinėje sesijoje Romoje priimtos ataskaitos 7 priedėlyje nustatytų „Būtiniausių laboratorijų, dirbančių su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, standartų“ (biologinės apsaugos standartų) (1) I skirsnio reikalavimų.

| 2. | Su gyvais snukio ir nagų ligos virusais dirbančiose laboratorijose ir įstaigose atliekami reguliarūs ir rizika pagrįsti tikrinimai, įskaitant Europos Komisijos arba Europos Komisijos vardu atliekamus tikrinimus. |
| --- | --- |

2.

Su gyvais snukio ir nagų ligos virusais dirbančiose laboratorijose ir įstaigose atliekami reguliarūs ir rizika pagrįsti tikrinimai, įskaitant Europos Komisijos arba Europos Komisijos vardu atliekamus tikrinimus.

| 3. | Į tikrinimo grupę įtraukiami Komisijos ar valstybės narės snukio ir nagų ligos ir laboratorijų, dirbančių su mikrobiologiškai pavojingomis medžiagomis, biologinės apsaugos ekspertai. |
| --- | --- |

3.

Į tikrinimo grupę įtraukiami Komisijos ar valstybės narės snukio ir nagų ligos ir laboratorijų, dirbančių su mikrobiologiškai pavojingomis medžiagomis, biologinės apsaugos ekspertai.

| 4. | Europos Komisijos skirta inspektorių grupė teikia ataskaitą Komisijai ir valstybėms narėms pagal Sprendimą 98/139/EB. |
| --- | --- |

4.

Europos Komisijos skirta inspektorių grupė teikia ataskaitą Komisijai ir valstybėms narėms pagal Sprendimą 98/139/EB.

| 3) | XV priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 punktas pakeičiamas taip:






  „3. | Nacionalinės laboratorijos, nurodytos kaip Nacionalinės etaloninės laboratorijos pagal 68 straipsnio 1 dalies c punktą, turi turėti inaktyvuotas kontrolines visų snukio ir nagų ligos viruso serotipų padermes ir imuninius serumus prieš virusus, taip pat ir visus kitus reagentus, būtinus greitam diagnozavimui. Tinkamos ląstelių kultūros turi būti nuolatos paruoštos neigiamai diagnozei patvirtinti.“ |
| --- | --- | --- | --- |

3)

XV priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

3 punktas pakeičiamas taip:

„3.

Nacionalinės laboratorijos, nurodytos kaip Nacionalinės etaloninės laboratorijos pagal 68 straipsnio 1 dalies c punktą, turi turėti inaktyvuotas kontrolines visų snukio ir nagų ligos viruso serotipų padermes ir imuninius serumus prieš virusus, taip pat ir visus kitus reagentus, būtinus greitam diagnozavimui. Tinkamos ląstelių kultūros turi būti nuolatos paruoštos neigiamai diagnozei patvirtinti.“

| b) | 13 punktas pakeičiamas taip:






  „13. | Nacionalinės laboratorijos bendradarbiauja su kitomis laboratorijomis, kurias nurodė kompetentingos institucijos ir kurios yra išvardytos 72 straipsnyje nurodytuose su snukio ir nagų liga susijusiuose neatidėliotinų priemonių planuose, kad atliktų tyrimus, pvz., serologinius tyrimus, kuriuos atliekant nereikia dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu. Tokios laboratorijos neatlieka viruso išskyrimo (infekuojant ląsteles ar gyvūnus) mėginiuose, paimtuose vezikulinės ligos įtarimo atvejais. Tokios laboratorijos turi būti nustačiusios procedūras, skirtas užtikrinti, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias galimam snukio ir nagų ligos viruso pasklidimui, atsižvelgdamos į 2013 m. balandžio 22–24 d. Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos (EUFMD) 40-ojoje generalinėje sesijoje Romoje priimtos ataskaitos 7 priedėlyje nustatytų „Būtiniausių laboratorijų, dirbančių su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, standartų“ (biologinės apsaugos standartų) (2) II skirsnio rekomendacijas.
  Mėginiai, kurių tyrimų rezultatai yra neįtikinami, turi būti nusiunčiami į nacionalinę etaloninę laboratoriją patvirtinamiesiems tyrimams atlikti. |
| --- | --- | --- |

b)

13 punktas pakeičiamas taip:

„13.

Nacionalinės laboratorijos bendradarbiauja su kitomis laboratorijomis, kurias nurodė kompetentingos institucijos ir kurios yra išvardytos 72 straipsnyje nurodytuose su snukio ir nagų liga susijusiuose neatidėliotinų priemonių planuose, kad atliktų tyrimus, pvz., serologinius tyrimus, kuriuos atliekant nereikia dirbti su gyvu snukio ir nagų ligos virusu. Tokios laboratorijos neatlieka viruso išskyrimo (infekuojant ląsteles ar gyvūnus) mėginiuose, paimtuose vezikulinės ligos įtarimo atvejais. Tokios laboratorijos turi būti nustačiusios procedūras, skirtas užtikrinti, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias galimam snukio ir nagų ligos viruso pasklidimui, atsižvelgdamos į 2013 m. balandžio 22–24 d. Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos (EUFMD) 40-ojoje generalinėje sesijoje Romoje priimtos ataskaitos 7 priedėlyje nustatytų „Būtiniausių laboratorijų, dirbančių su snukio ir nagų ligos virusais in vitro ir in vivo, standartų“ (biologinės apsaugos standartų) (2) II skirsnio rekomendacijas.

in vitro

in vivo

2

Mėginiai, kurių tyrimų rezultatai yra neįtikinami, turi būti nusiunčiami į nacionalinę etaloninę laboratoriją patvirtinamiesiems tyrimams atlikti.

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/eufmd/Lab_guidelines/FMD_Minimumstandards_2013_Final_version.pdf“."

2

---

(1)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/eufmd/Lab_guidelines/FMD_Minimumstandards_2013_Final_version.pdf“

1

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 6.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/17

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 271/14/COL

2014 m. liepos 9 d.

kuriuo devyniasdešimt septintąjį kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės priimant naujas gaires dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų [2015/1359]

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (toliau – Institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą bei 24 straipsnį ir 3 protokolo I dalies 1 straipsnį,

kadangi:

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Susitarime dėl Priežiūros institucijos ir Teismo arba jei Institucija mano, kad to reikia;

2014 m. gegužės 21 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“ (1). Šioje sistemoje nustatoma, kokiomis sąlygomis moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skiriamas viešasis finansavimas gali būti laikomas valstybės pagalba, ir, jei toks finansavimas yra valstybės pagalba, kokiomis sąlygomis jis gali būti laikomas suderinamu. Šios sąlygos taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d.;

ši sistema svarbi Europos ekonominei erdvei;

laikantis EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatyto vientisumo tikslo, reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje;

pagal EEE susitarimo XV priedo skyriaus BENDROSIOS NUOSTATOS II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Europos Komisija, turi priimti naujas gaires, atitinkančias Europos Komisijos priimtas gaires,

PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija,

PASIKONSULTAVUSI su ELPA valstybėmis 2014 m. birželio 26 d. šiam klausimui skirtu raštu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos materialinės taisyklės iš dalies pakeičiamos pateikiant naujas gaires dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų. Naujosios gairės pridedamos prie šio sprendimo ir yra neatskiriama jo dalis.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Helga JÓNSDÓTTIR

Kolegijos narė

---

(1)  OL C 198, 2014 6 27, p. 1.

1

---

PRIEDAS

VALSTYBĖS PAGALBA MOKSLINIAMS TYRIMAMS, TECHNOLOGINEI PLĖTRAI IR INOVACIJOMS
   (1)

| ĮVADAS | 20 |
| --- | --- |

| 1. | TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS | 21 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Taikymo sritis | 21 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pagalbos priemonės, kurioms taikomos šios gairės | 22 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Apibrėžtys | 23 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALYJE APIBRĖŽTA VALSTYBĖS PAGALBA | 26 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos ir mokslinių tyrimų infrastruktūra kaip valstybės pagalbos gavėjos | 26 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Neekonominės veiklos viešasis finansavimas | 26 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ekonominės veiklos viešasis finansavimas | 27 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Netiesioginė valstybės pagalba įmonėms, teikiama per viešosiomis lėšomis finansuojamas mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijas ir mokslinių tyrimų infrastruktūrą | 28 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Įmonių užsakymu vykdomi moksliniai tyrimai (pagal sutartį vykdomi moksliniai tyrimai arba teikiamos mokslinių tyrimų paslaugos) | 28 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Bendradarbiavimas su įmonėmis | 29 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas | 30 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | BENDRIEJI VERTINIMO PRINCIPAI | 31 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | MTTPI PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS | 31 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Bendrosios sąlygos | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Valstybės intervencijos būtinybė | 33 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Bendrosios sąlygos | 33 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos | 34 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Pagalbos priemonės tinkamumas | 34 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Tinkamumas kitų politikos priemonių atžvilgiu | 34 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tinkamumas skirtingų pagalbos priemonių atžvilgiu | 35 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Skatinamasis poveikis | 35 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Bendrosios sąlygos | 35 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos | 36 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Pagalbos proporcingumas | 37 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Bendrosios sąlygos | 37 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos | 39 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas | 40 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Bendrosios aplinkybės | 40 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Pagalbos schemos | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 4.7. | Skaidrumas | 44 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | VERTINIMAS | 44 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA | 45 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | TAIKYMAS | 45 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | PERŽIŪRA | 45 |
| --- | --- | --- |

8.

| I priedas. | Tinkamos finansuoti išlaidos | 46 |
| --- | --- | --- |

I priedas.

| II priedas. | Didžiausias pagalbos intensyvumas | 47 |
| --- | --- | --- |

II priedas.

ĮVADAS

| 1. | Kad dėl valstybės subsidijų Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE) nebūtų iškraipyta konkurencija ir kad EEE susitarimo susitariančiųjų šalių (toliau – susitariančiosios šalys) tarpusavio prekyba nebūtų paveikta taip, kad tai prieštarautų bendram interesui, EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje yra nustatytas principas, kad valstybės pagalbą teikti draudžiama. Tačiau tam tikrais atvejais tokia pagalba gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip numatyta to susitarimo 61 straipsnio 2 ir 3 dalyse. |
| --- | --- |

1.

Kad dėl valstybės subsidijų Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE) nebūtų iškraipyta konkurencija ir kad EEE susitarimo susitariančiųjų šalių (toliau – susitariančiosios šalys) tarpusavio prekyba nebūtų paveikta taip, kad tai prieštarautų bendram interesui, EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje yra nustatytas principas, kad valstybės pagalbą teikti draudžiama. Tačiau tam tikrais atvejais tokia pagalba gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip numatyta to susitarimo 61 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

| 2. | Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (toliau Œ– MTTPI) skatinimas – svarbus EEE tikslas, nustatytas EEE susitarimo 1 straipsnio 2 dalies f punkte ir 78 straipsnyje, kuriuose susitariančiosios šalys raginamos bendradarbiauti šioje srityje (2). Pagrindiniai tikslai – stiprinti Europos pramonės mokslinį bei technologinį pagrindą ir skatinti jos tarptautinį konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.

Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (toliau Œ– MTTPI) skatinimas – svarbus EEE tikslas, nustatytas EEE susitarimo 1 straipsnio 2 dalies f punkte ir 78 straipsnyje, kuriuose susitariančiosios šalys raginamos bendradarbiauti šioje srityje (2). Pagrindiniai tikslai – stiprinti Europos pramonės mokslinį bei technologinį pagrindą ir skatinti jos tarptautinį konkurencingumą.

| 3. | Europos Komisija (toliau – Komisija) strategijoje „Europa 2020“ (3) mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) nurodo kaip labai svarbius veiksnius, siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų. Todėl Komisija nustatė pagrindinį tikslą, pagal kurį iki 2020 m. 3 % Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) turėtų būti investuojama į MTTP. Siekiant skatinti pažangą MTTPI srityje, strategijoje „Europa 2020“ visų pirma pateikiama pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (4), kuria siekiama gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindines ir finansavimo sąlygas, kad būtų užtikrinta, jog novatoriškos idėjos virstų prekėmis ir paslaugomis, kurios skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą (5). Komisijos komunikate „Europa 2020“ pažymima, kad valstybės pagalbos politikos įnašas gali būti „didelis ir naudingas: rengiamos ir remiamos novatoriškesnių, efektyvesnių ir ekologiškesnių technologijų iniciatyvos, sudaromos palankesnės sąlygos gauti viešąją paramą investicijoms bei rizikos kapitalui, finansuojami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra“. |
| --- | --- |

3.

Europos Komisija (toliau – Komisija) strategijoje „Europa 2020“ (3) mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) nurodo kaip labai svarbius veiksnius, siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų. Todėl Komisija nustatė pagrindinį tikslą, pagal kurį iki 2020 m. 3 % Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) turėtų būti investuojama į MTTP. Siekiant skatinti pažangą MTTPI srityje, strategijoje „Europa 2020“ visų pirma pateikiama pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (4), kuria siekiama gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindines ir finansavimo sąlygas, kad būtų užtikrinta, jog novatoriškos idėjos virstų prekėmis ir paslaugomis, kurios skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą (5). Komisijos komunikate „Europa 2020“ pažymima, kad valstybės pagalbos politikos įnašas gali būti „didelis ir naudingas: rengiamos ir remiamos novatoriškesnių, efektyvesnių ir ekologiškesnių technologijų iniciatyvos, sudaromos palankesnės sąlygos gauti viešąją paramą investicijoms bei rizikos kapitalui, finansuojami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra“.

| 4. | Kadangi paprastai pripažįstama, kad konkurencingose rinkose pasiekiama veiksmingų su kainomis, produkcija ir išteklių naudojimu susijusių rezultatų, rinkos nepakankamumo problemų (6) atveju valstybės įsikišimas galėtų pagerinti rinkų veikimą ir taip prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Su MTTPI susijusios rinkos nepakankamumo problemos gali kilti, pavyzdžiui, dėl to, kad rinkos dalyviai paprastai neatsižvelgia į (teigiamą) poveikį išorei, daromą kitiems ekonomikos subjektams, ir dėl to vykdo visuomenės atžvilgiu nepakankamo masto MTTPI veiklą. Be to, MTTPI projektų srityje gali būti susiduriama su nepakankamų galimybių gauti finansavimą (dėl asimetrinės informacijos) arba su įmonių veiksmų koordinavimo problemomis. Todėl valstybės pagalba MTTPI gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei galima tikėtis, kad ja bus sumažintas rinkos nepakankamumas, skatinant vykdyti bendriems Europos interesams svarbų projektą arba palengvinti tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrą, ir jei dėl to atsiradęs konkurencijos ir prekybos iškraipymas neprieštaraus bendriems interesams. |
| --- | --- |

4.

Kadangi paprastai pripažįstama, kad konkurencingose rinkose pasiekiama veiksmingų su kainomis, produkcija ir išteklių naudojimu susijusių rezultatų, rinkos nepakankamumo problemų (6) atveju valstybės įsikišimas galėtų pagerinti rinkų veikimą ir taip prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Su MTTPI susijusios rinkos nepakankamumo problemos gali kilti, pavyzdžiui, dėl to, kad rinkos dalyviai paprastai neatsižvelgia į (teigiamą) poveikį išorei, daromą kitiems ekonomikos subjektams, ir dėl to vykdo visuomenės atžvilgiu nepakankamo masto MTTPI veiklą. Be to, MTTPI projektų srityje gali būti susiduriama su nepakankamų galimybių gauti finansavimą (dėl asimetrinės informacijos) arba su įmonių veiksmų koordinavimo problemomis. Todėl valstybės pagalba MTTPI gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei galima tikėtis, kad ja bus sumažintas rinkos nepakankamumas, skatinant vykdyti bendriems Europos interesams svarbų projektą arba palengvinti tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrą, ir jei dėl to atsiradęs konkurencijos ir prekybos iškraipymas neprieštaraus bendriems interesams.

| 5. | Pagalba MTTPI pirmiausia bus pateisinama remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b ir c punktais, pagal kuriuos ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gali laikyti valstybės pagalbą, skirtą bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymui skatinti arba tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai palengvinti, suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei tokia pagalba neigiamai nepaveikia prekybos sąlygų tiek, kad tai prieštarautų bendriems interesams. |
| --- | --- |

5.

Pagalba MTTPI pirmiausia bus pateisinama remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b ir c punktais, pagal kuriuos ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gali laikyti valstybės pagalbą, skirtą bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymui skatinti arba tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai palengvinti, suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei tokia pagalba neigiamai nepaveikia prekybos sąlygų tiek, kad tai prieštarautų bendriems interesams.

| 6. | Komunikate dėl valstybės pagalbos modernizavimo (7) Komisija nurodė tris tikslus, kurių siekiama modernizuojant valstybės pagalbos kontrolę:






  a) | skatinti tvarų, pažangų ir integracinį ekonomikos augimą konkurencingoje vidaus rinkoje; |
| --- | --- | --- |

6.

Komunikate dėl valstybės pagalbos modernizavimo (7) Komisija nurodė tris tikslus, kurių siekiama modernizuojant valstybės pagalbos kontrolę:

a)

skatinti tvarų, pažangų ir integracinį ekonomikos augimą konkurencingoje vidaus rinkoje;

| b) | atliekant ex ante nagrinėjimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo srityje; |
| --- | --- |

b)

atliekant ex ante nagrinėjimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo srityje;

| c) | supaprastinti taisykles ir pagreitinti sprendimų priėmimą. |
| --- | --- |

c)

supaprastinti taisykles ir pagreitinti sprendimų priėmimą.

| 7. | Visų pirma Komisija paragino persvarstant įvairias gaires ir sistemas laikytis bendro požiūrio – siekti stiprinti vidaus rinką, skatinti veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas valstybės pagalba tinkamiau prisidedant prie bendros svarbos tikslų ir nuodugniau nagrinėti skatinamąjį poveikį, pagalbos sumažinimo iki minimumo aspektą ir galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai. Institucija palaiko Komisijos pasiūlytą modernizavimo iniciatyvą. Todėl šiose gairėse nustatytos suderinamumo sąlygos yra pagrįstos tuo bendru požiūriu. |
| --- | --- |

7.

Visų pirma Komisija paragino persvarstant įvairias gaires ir sistemas laikytis bendro požiūrio – siekti stiprinti vidaus rinką, skatinti veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas valstybės pagalba tinkamiau prisidedant prie bendros svarbos tikslų ir nuodugniau nagrinėti skatinamąjį poveikį, pagalbos sumažinimo iki minimumo aspektą ir galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai. Institucija palaiko Komisijos pasiūlytą modernizavimo iniciatyvą. Todėl šiose gairėse nustatytos suderinamumo sąlygos yra pagrįstos tuo bendru požiūriu.

1.   TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1.1.   Taikymo sritis

| 8. | Šiose gairėse nustatyti principai taikomi valstybės pagalbai MTTPI visuose EEE susitarimo reglamentuojamuose sektoriuose. Todėl jie taikomi tiems sektoriams, kuriems galioja specialios EEE valstybės pagalbos taisyklės, jeigu tokiose taisyklėse nenumatyta kitaip. |
| --- | --- |

8.

Šiose gairėse nustatyti principai taikomi valstybės pagalbai MTTPI visuose EEE susitarimo reglamentuojamuose sektoriuose. Todėl jie taikomi tiems sektoriams, kuriems galioja specialios EEE valstybės pagalbos taisyklės, jeigu tokiose taisyklėse nenumatyta kitaip.

| 9. | Centralizuotai Europos Sąjungos institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių arba kitų tarptautinių įstaigų valdomas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nekontroliuoja ELPA valstybės (8), nėra valstybės pagalba. Kai toks finansavimas skiriamas kartu su valstybės pagalba, nustatant, ar laikomasi pranešimo ribų ir didžiausio pagalbos intensyvumo reikalavimų, bus atsižvelgiama tik į valstybės pagalbą, o taikant šias gaires bus vertinamas tik šios pagalbos suderinamumas. |
| --- | --- |

9.

Centralizuotai Europos Sąjungos institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių arba kitų tarptautinių įstaigų valdomas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nekontroliuoja ELPA valstybės (8), nėra valstybės pagalba. Kai toks finansavimas skiriamas kartu su valstybės pagalba, nustatant, ar laikomasi pranešimo ribų ir didžiausio pagalbos intensyvumo reikalavimų, bus atsižvelgiama tik į valstybės pagalbą, o taikant šias gaires bus vertinamas tik šios pagalbos suderinamumas.

| 10. | Šios gairės netaikomos pagalbai MTTPI, skirtai sunkumų patiriančioms įmonėms, kurios šiose gairėse yra įmonės, apibrėžtos Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (9) (su daliniais pakeitimais arba visiškai pakeistose). |
| --- | --- |

10.

Šios gairės netaikomos pagalbai MTTPI, skirtai sunkumų patiriančioms įmonėms, kurios šiose gairėse yra įmonės, apibrėžtos Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (9) (su daliniais pakeitimais arba visiškai pakeistose).

| 11. | Vertindama MTTPI pagalbą, skirtą pagalbos gavėjui, kuriam pagal ankstesnį Institucijos sprendimą, kuriuo skelbiama, kad pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, yra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, Institucija atsižvelgs į dar negrąžintą pagalbos sumą (10). |
| --- | --- |

11.

Vertindama MTTPI pagalbą, skirtą pagalbos gavėjui, kuriam pagal ankstesnį Institucijos sprendimą, kuriuo skelbiama, kad pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, yra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, Institucija atsižvelgs į dar negrąžintą pagalbos sumą (10).

1.2.   Pagalbos priemonės, kurioms taikomos šios gairės

| 12. | Institucija nustatė kelias MTTPI priemones, kurioms teikiama valstybės pagalba konkrečiomis sąlygomis gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Tai:






  a) | pagalba MTTP projektams
  , kurių atveju remiama mokslinių tyrimų projekto dalis priklauso fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų kategorijoms – pastarąją kategoriją galima suskirstyti į pramoninius mokslinius tyrimus ir bandomąją taikomąją veiklą (11). Tokia pagalba daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu poveikiu išorei (žinių sklaida), bet ji taip pat gali būti skirta ir rinkos nepakankamumo problemai, kurią lėmė nepakankama ir asimetrinė informacija arba (daugiausia bendradarbiavimo projektuose) koordinavimo problemos, spręsti; |
| --- | --- | --- |

12.

Institucija nustatė kelias MTTPI priemones, kurioms teikiama valstybės pagalba konkrečiomis sąlygomis gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Tai:

a)

pagalba MTTP projektams
  , kurių atveju remiama mokslinių tyrimų projekto dalis priklauso fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų kategorijoms – pastarąją kategoriją galima suskirstyti į pramoninius mokslinius tyrimus ir bandomąją taikomąją veiklą (11). Tokia pagalba daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu poveikiu išorei (žinių sklaida), bet ji taip pat gali būti skirta ir rinkos nepakankamumo problemai, kurią lėmė nepakankama ir asimetrinė informacija arba (daugiausia bendradarbiavimo projektuose) koordinavimo problemos, spręsti;

| b) | su MTTP projektais susijusių
  galimybių studijų pagalba
  , kuria siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, visų pirma susijusį su nepakankama ir asimetrine informacija; |
| --- | --- |

b)

su MTTP projektais susijusių
  galimybių studijų pagalba
  , kuria siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, visų pirma susijusį su nepakankama ir asimetrine informacija;

| c) | pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti
  , kuria daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, atsirandantį dėl koordinavimo sunkumų. Novatoriškiems moksliniams tyrimams vis labiau reikia aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūros, nes ji pritraukia pasaulinio lygio talentingus specialistus ir yra labai svarbi, pavyzdžiui, informacinėms ir ryšių technologijoms bei bazinėms didelio poveikio technologijoms (12); |
| --- | --- |

c)

pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti
  , kuria daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, atsirandantį dėl koordinavimo sunkumų. Novatoriškiems moksliniams tyrimams vis labiau reikia aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūros, nes ji pritraukia pasaulinio lygio talentingus specialistus ir yra labai svarbi, pavyzdžiui, informacinėms ir ryšių technologijoms bei bazinėms didelio poveikio technologijoms (12);

| d) | inovacijų veiklos pagalba
  , kuria daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu poveikiu išorei (žinių sklaida), koordinavimo sunkumais ir, kiek mažesniu mastu, asimetrine informacija. Kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (toliau – MVĮ), tokia inovacijų pagalba gali būti teikiama patentams ir kitam nematerialiajam turtui gauti, patvirtinti ir ginti, aukštos kvalifikacijos darbuotojams deleguoti, taip pat inovacijų diegimo konsultacijų ir paramos paslaugoms pirkti. Be to, siekiant paskatinti dideles bendroves bendradarbiauti su MVĮ procesų ir organizacinių inovacijų veikloje, parama taip pat gali būti teikiama ir MVĮ, ir didelių bendrovių išlaidoms, patiriamoms vykdant tokią veiklą, padengti; |
| --- | --- |

d)

inovacijų veiklos pagalba
  , kuria daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu poveikiu išorei (žinių sklaida), koordinavimo sunkumais ir, kiek mažesniu mastu, asimetrine informacija. Kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (toliau – MVĮ), tokia inovacijų pagalba gali būti teikiama patentams ir kitam nematerialiajam turtui gauti, patvirtinti ir ginti, aukštos kvalifikacijos darbuotojams deleguoti, taip pat inovacijų diegimo konsultacijų ir paramos paslaugoms pirkti. Be to, siekiant paskatinti dideles bendroves bendradarbiauti su MVĮ procesų ir organizacinių inovacijų veikloje, parama taip pat gali būti teikiama ir MVĮ, ir didelių bendrovių išlaidoms, patiriamoms vykdant tokią veiklą, padengti;

| e) | pagalba inovacijų grupėms
  , kuria siekiama pašalinti su koordinavimo problemomis susijusį rinkos nepakankamumą, dėl kurio sunkiau kurti inovacijų grupes arba apribojama sąveika ir žinių srautai grupių viduje ir tarp grupių. Valstybės pagalba būtų galima padėti išspręsti šią problemą, pirma, remiant investicijas į atvirą ir bendrai naudojamą inovacijų grupėms skirtą infrastruktūrą, ir, antra, ne ilgiau kaip dešimt metų remiant grupių veiklą, siekiant skatinti bendradarbiavimą, tinklų kūrimą ir mokymąsi. |
| --- | --- |

e)

pagalba inovacijų grupėms
  , kuria siekiama pašalinti su koordinavimo problemomis susijusį rinkos nepakankamumą, dėl kurio sunkiau kurti inovacijų grupes arba apribojama sąveika ir žinių srautai grupių viduje ir tarp grupių. Valstybės pagalba būtų galima padėti išspręsti šią problemą, pirma, remiant investicijas į atvirą ir bendrai naudojamą inovacijų grupėms skirtą infrastruktūrą, ir, antra, ne ilgiau kaip dešimt metų remiant grupių veiklą, siekiant skatinti bendradarbiavimą, tinklų kūrimą ir mokymąsi.

| 13. | ELPA valstybės privalo pranešti apie MTTPI pagalbą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, išskyrus priemones, kurios tenkina į EEE susitarimą įtrauktame bendrosios išimties reglamente nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

13.

ELPA valstybės privalo pranešti apie MTTPI pagalbą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, išskyrus priemones, kurios tenkina į EEE susitarimą įtrauktame bendrosios išimties reglamente nustatytas sąlygas.

| 14. | Šiose gairėse pateikiami MTTPI pagalbos schemų ir individualios pagalbos, kurioms taikomas reikalavimas pranešti ir kurios turi būti vertinamos remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu (13), suderinamumo kriterijai. |
| --- | --- |

14.

Šiose gairėse pateikiami MTTPI pagalbos schemų ir individualios pagalbos, kurioms taikomas reikalavimas pranešti ir kurios turi būti vertinamos remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu (13), suderinamumo kriterijai.

1.3.   Apibrėžtys

| 15. | Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:






  a) | ad hoc pagalba – ne pagal pagalbos schemą suteikta pagalba; |
| --- | --- | --- |

15.

Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:

a)

ad hoc pagalba – ne pagal pagalbos schemą suteikta pagalba;

| b) | pagalba – bet kokia priemonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

b)

pagalba – bet kokia priemonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus;

| c) | pagalbos intensyvumas – tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi išreikšta bendra pagalbos suma neatskaičius mokesčių ar kitos rinkliavos; Jeigu pagalba teikiama kitu nei subsidijos pavidalu, pagalbos suma yra pagalbos subsidijos ekvivalentas. Dalimis mokama pagalba diskontuojama iki jos vertės pagalbos suteikimo metu. Tuo tikslu naudotina palūkanų norma yra pagalbos suteikimo metu taikoma diskonto norma (14). Pagalbos intensyvumas skaičiuojamas kiekvienam pagalbos gavėjui; |
| --- | --- |

c)

pagalbos intensyvumas – tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi išreikšta bendra pagalbos suma neatskaičius mokesčių ar kitos rinkliavos; Jeigu pagalba teikiama kitu nei subsidijos pavidalu, pagalbos suma yra pagalbos subsidijos ekvivalentas. Dalimis mokama pagalba diskontuojama iki jos vertės pagalbos suteikimo metu. Tuo tikslu naudotina palūkanų norma yra pagalbos suteikimo metu taikoma diskonto norma (14). Pagalbos intensyvumas skaičiuojamas kiekvienam pagalbos gavėjui;

| d) | pagalbos schema – teisės aktas, kuriuo remiantis, bendrai ir abstrakčiai tame akte apibrėžtoms įmonėms galima teikti individualią pagalbą netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, ir teisės aktas, kuriuo remiantis vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi pagalba; |
| --- | --- |

d)

pagalbos schema – teisės aktas, kuriuo remiantis, bendrai ir abstrakčiai tame akte apibrėžtoms įmonėms galima teikti individualią pagalbą netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, ir teisės aktas, kuriuo remiantis vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi pagalba;

| e) | taikomieji moksliniai tyrimai – pramoniniai moksliniai tyrimai, bandomoji taikomoji veikla arba bet kuris šių dviejų elementų derinys; |
| --- | --- |

e)

taikomieji moksliniai tyrimai – pramoniniai moksliniai tyrimai, bandomoji taikomoji veikla arba bet kuris šių dviejų elementų derinys;

| f) | įprastos rinkos sąlygos reiškia, kad sutarties šalių sandorio sąlygos nesiskiria nuo sąlygų, kuriomis sandorį būtų sudariusios nepriklausomos įmonės, ir kad nėra jokių slapto susitarimo elementų. Taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę procedūrą sudarytas sandoris laikomas atitinkančiu įprastų rinkos sąlygų principą; |
| --- | --- |

f)

įprastos rinkos sąlygos reiškia, kad sutarties šalių sandorio sąlygos nesiskiria nuo sąlygų, kuriomis sandorį būtų sudariusios nepriklausomos įmonės, ir kad nėra jokių slapto susitarimo elementų. Taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę procedūrą sudarytas sandoris laikomas atitinkančiu įprastų rinkos sąlygų principą;

| g) | pagalbos suteikimo data – diena, kurią pagalbos gavėjui pagal taikomą nacionalinę teisinę tvarką suteikiama juridinė teisė gauti pagalbą; |
| --- | --- |

g)

pagalbos suteikimo data – diena, kurią pagalbos gavėjui pagal taikomą nacionalinę teisinę tvarką suteikiama juridinė teisė gauti pagalbą;

| h) | veiksmingas bendradarbiavimas – mažiausiai dviejų nepriklausomų šalių bendradarbiavimas, siekiant keistis žiniomis ar technologijomis arba siekiant bendro tikslo, pagrįstas darbo pasidalijimu, kai šalys kartu apibrėžia bendradarbiavimo projekto sritį, prisideda prie jo įgyvendinimo ir dalijasi su juo susijusia rizika ir jo rezultatais. Viena ar kelios šalys gali prisiimti dengti visas projekto išlaidas, taip perimdamos iš kitų šalių su projektu susijusią finansinę riziką. Pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai ir mokslinių tyrimų paslaugų teikimas nelaikomi bendradarbiavimo formomis; |
| --- | --- |

h)

veiksmingas bendradarbiavimas – mažiausiai dviejų nepriklausomų šalių bendradarbiavimas, siekiant keistis žiniomis ar technologijomis arba siekiant bendro tikslo, pagrįstas darbo pasidalijimu, kai šalys kartu apibrėžia bendradarbiavimo projekto sritį, prisideda prie jo įgyvendinimo ir dalijasi su juo susijusia rizika ir jo rezultatais. Viena ar kelios šalys gali prisiimti dengti visas projekto išlaidas, taip perimdamos iš kitų šalių su projektu susijusią finansinę riziką. Pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai ir mokslinių tyrimų paslaugų teikimas nelaikomi bendradarbiavimo formomis;

| i) | išimtinė taikomoji veikla – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų, kurių visą naudą gauna tik perkančioji institucija ar perkantysis subjektas ir kuriomis ji (-s) gali naudotis vykdydama (-s) savo veiklą su sąlyga, kad ji (-s) visiškai už jas atsilygina, viešasis pirkimas; |
| --- | --- |

i)

išimtinė taikomoji veikla – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų, kurių visą naudą gauna tik perkančioji institucija ar perkantysis subjektas ir kuriomis ji (-s) gali naudotis vykdydama (-s) savo veiklą su sąlyga, kad ji (-s) visiškai už jas atsilygina, viešasis pirkimas;

| j) | bandomoji taikomoji veikla – mokslinių, technologinių, verslo ir kitų atitinkamų žinių bei gebėjimų įgijimas, sujungimas, formavimas ir taikymas siekiant sukurti naujus arba patobulintus produktus, procesus arba paslaugas. Ši sąvoka taip pat gali apimti, pavyzdžiui, veiklą, kurios tikslas yra naujų produktų, procesų ar paslaugų koncepcinis apibrėžimas, planavimas ir dokumentavimas. Bandomoji taikomoji veikla gali apimti naujų arba patobulintų produktų, procesų ar paslaugų prototipų kūrimą, demonstravimą, bandomųjų vienetų kūrimą, bandymą ir tvirtinimą realias naudojimo sąlygas atitinkančioje aplinkoje, kai pagrindinis tikslas yra labiau techniškai patobulinti dar negalutinius produktus, procesus ar paslaugas. Tai gali apimti tinkamo komerciškai naudoti prototipo ar bandomojo vieneto kūrimą, jeigu tai yra galutinis komercinis produktas ir jeigu tokį produktą būtų per brangu gaminti vien tam, kad jis būtų pademonstruotas ir patvirtintas. Bandomoji taikomoji veikla neapima esamų produktų, gamybos linijų, gamybos procesų, paslaugų ir vykdomos kitų rūšių veiklos įprastinių arba periodinių pakeitimų, net jei tokie pakeitimai gali reikšti patobulinimą; |
| --- | --- |

j)

bandomoji taikomoji veikla – mokslinių, technologinių, verslo ir kitų atitinkamų žinių bei gebėjimų įgijimas, sujungimas, formavimas ir taikymas siekiant sukurti naujus arba patobulintus produktus, procesus arba paslaugas. Ši sąvoka taip pat gali apimti, pavyzdžiui, veiklą, kurios tikslas yra naujų produktų, procesų ar paslaugų koncepcinis apibrėžimas, planavimas ir dokumentavimas. Bandomoji taikomoji veikla gali apimti naujų arba patobulintų produktų, procesų ar paslaugų prototipų kūrimą, demonstravimą, bandomųjų vienetų kūrimą, bandymą ir tvirtinimą realias naudojimo sąlygas atitinkančioje aplinkoje, kai pagrindinis tikslas yra labiau techniškai patobulinti dar negalutinius produktus, procesus ar paslaugas. Tai gali apimti tinkamo komerciškai naudoti prototipo ar bandomojo vieneto kūrimą, jeigu tai yra galutinis komercinis produktas ir jeigu tokį produktą būtų per brangu gaminti vien tam, kad jis būtų pademonstruotas ir patvirtintas. Bandomoji taikomoji veikla neapima esamų produktų, gamybos linijų, gamybos procesų, paslaugų ir vykdomos kitų rūšių veiklos įprastinių arba periodinių pakeitimų, net jei tokie pakeitimai gali reikšti patobulinimą;

| k) | galimybių studija – projekto potencialo vertinimas ir analizė, kuriais siekiama padėti priimti sprendimus, objektyviai ir racionaliai atskleidžiant projekto stiprybes, silpnybes, galimybes ir grėsmes, taip pat nustatant jam įgyvendinti reikiamus išteklius ir galiausiai jo sėkmės perspektyvas; |
| --- | --- |

k)

galimybių studija – projekto potencialo vertinimas ir analizė, kuriais siekiama padėti priimti sprendimus, objektyviai ir racionaliai atskleidžiant projekto stiprybes, silpnybes, galimybes ir grėsmes, taip pat nustatant jam įgyvendinti reikiamus išteklius ir galiausiai jo sėkmės perspektyvas;

| l) | visiškas suteikimas reiškia, kad mokslinių tyrimų organizacija, mokslinių tyrimų infrastruktūra arba viešasis pirkėjas gauna visą intelektinių nuosavybės teisių teikiamą ekonominę naudą, pasilikdama (-s) teisę jomis nevaržomai naudotis, ypač nuosavybės ir licencijos teise. Tai taip pat gali apimti atvejus, kai mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (atitinkamai viešasis pirkėjas) nusprendžia sudaryti papildomas sutartis dėl šių teisių, be kita ko, dėl jų licencijų išdavimo bendradarbiavimo partneriui (atitinkamai įmonėms); |
| --- | --- |

l)

visiškas suteikimas reiškia, kad mokslinių tyrimų organizacija, mokslinių tyrimų infrastruktūra arba viešasis pirkėjas gauna visą intelektinių nuosavybės teisių teikiamą ekonominę naudą, pasilikdama (-s) teisę jomis nevaržomai naudotis, ypač nuosavybės ir licencijos teise. Tai taip pat gali apimti atvejus, kai mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (atitinkamai viešasis pirkėjas) nusprendžia sudaryti papildomas sutartis dėl šių teisių, be kita ko, dėl jų licencijų išdavimo bendradarbiavimo partneriui (atitinkamai įmonėms);

| m) | fundamentiniai moksliniai tyrimai – bandomoji arba teorinė veikla, vykdoma pirmiausia siekiant gauti naujų žinių apie reiškinio pagrindus ir stebimus faktus, nenumatant tiesioginio tokių žinių komercinio taikymo arba naudojimo; |
| --- | --- |

m)

fundamentiniai moksliniai tyrimai – bandomoji arba teorinė veikla, vykdoma pirmiausia siekiant gauti naujų žinių apie reiškinio pagrindus ir stebimus faktus, nenumatant tiesioginio tokių žinių komercinio taikymo arba naudojimo;

| n) | bendrasis subsidijos ekvivalentas – subsidijos pavidalu suteiktos pagalbos suma neatskaičius mokesčių ar kitos rinkliavos; |
| --- | --- |

n)

bendrasis subsidijos ekvivalentas – subsidijos pavidalu suteiktos pagalbos suma neatskaičius mokesčių ar kitos rinkliavos;

| o) | aukštos kvalifikacijos darbuotojai – aukštąjį išsilavinimą ir ne mažesnę kaip penkerių metų reikiamą profesinę patirtį, kuri gali apimti ir doktorantūrą, turintys darbuotojai; |
| --- | --- |

o)

aukštos kvalifikacijos darbuotojai – aukštąjį išsilavinimą ir ne mažesnę kaip penkerių metų reikiamą profesinę patirtį, kuri gali apimti ir doktorantūrą, turintys darbuotojai;

| p) | individuali pagalba – tam tikrai įmonei suteikta pagalba, įskaitant ad hoc pagalbą ir pagalbą, teikiamą pagal pagalbos schemą; |
| --- | --- |

p)

individuali pagalba – tam tikrai įmonei suteikta pagalba, įskaitant ad hoc pagalbą ir pagalbą, teikiamą pagal pagalbos schemą;

| q) | pramoniniai moksliniai tyrimai – suplanuoti moksliniai tyrimai arba labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių ir gebėjimų, reikalingų naujiems produktams, procesams ar paslaugoms kurti arba esamiems produktams, procesams ar paslaugoms labai patobulinti. Šie pramoniniai moksliniai tyrimai apima sudėtinių sistemų dalių kūrimą ir gali apimti prototipų kūrimą laboratorijos aplinkoje arba aplinkoje, kurioje modeliuojamos sąsajos su esamomis sistemomis, taip pat bandomųjų linijų kūrimą, kai to reikia pramoniniams moksliniams tyrimams ir visų pirma bendram technologiniam patvirtinimui atlikti; |
| --- | --- |

q)

pramoniniai moksliniai tyrimai – suplanuoti moksliniai tyrimai arba labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių ir gebėjimų, reikalingų naujiems produktams, procesams ar paslaugoms kurti arba esamiems produktams, procesams ar paslaugoms labai patobulinti. Šie pramoniniai moksliniai tyrimai apima sudėtinių sistemų dalių kūrimą ir gali apimti prototipų kūrimą laboratorijos aplinkoje arba aplinkoje, kurioje modeliuojamos sąsajos su esamomis sistemomis, taip pat bandomųjų linijų kūrimą, kai to reikia pramoniniams moksliniams tyrimams ir visų pirma bendram technologiniam patvirtinimui atlikti;

| r) | inovacijų diegimo konsultacinės paslaugos – konsultavimas, pagalba ir mokymas žinių perdavimo, nematerialiojo turto įsigijimo, apsaugos ir panaudojimo, taip pat standartų ir juos reglamentuojančių taisyklių taikymo klausimais; |
| --- | --- |

r)

inovacijų diegimo konsultacinės paslaugos – konsultavimas, pagalba ir mokymas žinių perdavimo, nematerialiojo turto įsigijimo, apsaugos ir panaudojimo, taip pat standartų ir juos reglamentuojančių taisyklių taikymo klausimais;

| s) | inovacijų grupės – nepriklausomų šalių (pvz., veiklą pradedančių novatoriškų įmonių, mažųjų, vidutinių ir didelių įmonių, taip pat mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijų, ne pelno organizacijų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų) struktūros arba organizuotos grupės, kurių paskirtis – skatinti inovacinę veiklą remiant dalijimąsi įrenginiais, keitimąsi žiniomis bei kompetencija ir veiksmingai padedant įmonėms ir kitoms grupės organizacijoms perduoti žinias, kurti tinklus, skleisti informaciją ir bendradarbiauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

s)

inovacijų grupės – nepriklausomų šalių (pvz., veiklą pradedančių novatoriškų įmonių, mažųjų, vidutinių ir didelių įmonių, taip pat mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijų, ne pelno organizacijų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų) struktūros arba organizuotos grupės, kurių paskirtis – skatinti inovacinę veiklą remiant dalijimąsi įrenginiais, keitimąsi žiniomis bei kompetencija ir veiksmingai padedant įmonėms ir kitoms grupės organizacijoms perduoti žinias, kurti tinklus, skleisti informaciją ir bendradarbiauti tarpusavyje;

| t) | inovacijų diegimo paramos paslaugos – aprūpinimas biuro patalpomis ir duomenų bankų, bibliotekų, rinkotyros, laboratorijų, kokybės ženklinimo, bandymų ir sertifikavimo paslaugų teikimas siekiant padėti kurti veiksmingesnius produktus, procesus arba paslaugas; |
| --- | --- |

t)

inovacijų diegimo paramos paslaugos – aprūpinimas biuro patalpomis ir duomenų bankų, bibliotekų, rinkotyros, laboratorijų, kokybės ženklinimo, bandymų ir sertifikavimo paslaugų teikimas siekiant padėti kurti veiksmingesnius produktus, procesus arba paslaugas;

| u) | nematerialusis turtas – fizinės arba finansinės išraiškos neturintis turtas, toks kaip patentai, licencijos, praktinė patirtis arba kita intelektinė nuosavybė; |
| --- | --- |

u)

nematerialusis turtas – fizinės arba finansinės išraiškos neturintis turtas, toks kaip patentai, licencijos, praktinė patirtis arba kita intelektinė nuosavybė;

| v) | žinių perdavimas – bet koks procesas, kuriuo siekiama įgyti, kaupti aiškiai išreikštas ir tiesiogiai neišreikštas žinias, įskaitant įgūdžius ir kompetenciją, ir jomis dalytis, vykdant ekonominę ir neekonominę veiklą, tokią kaip bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje, konsultavimas, licencijavimas, atsiskyrusių įmonių steigimas, leidyba ir mokslininkų bei kitų šioje veikloje dalyvaujančių darbuotojų judumas. Be mokslinių ir technologinių žinių, tai apima ir kitokias žinias, pvz., žinias, kaip taikyti standartus ir juos reglamentuojančias taisykles, žinias apie realios veiklos aplinkos sąlygas ir organizacinių inovacijų diegimo metodus, taip pat su nematerialiojo turto nustatymu, įsigijimu, apsauga, gynimu ir naudojimu susijusių žinių valdymą; |
| --- | --- |

v)

žinių perdavimas – bet koks procesas, kuriuo siekiama įgyti, kaupti aiškiai išreikštas ir tiesiogiai neišreikštas žinias, įskaitant įgūdžius ir kompetenciją, ir jomis dalytis, vykdant ekonominę ir neekonominę veiklą, tokią kaip bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje, konsultavimas, licencijavimas, atsiskyrusių įmonių steigimas, leidyba ir mokslininkų bei kitų šioje veikloje dalyvaujančių darbuotojų judumas. Be mokslinių ir technologinių žinių, tai apima ir kitokias žinias, pvz., žinias, kaip taikyti standartus ir juos reglamentuojančias taisykles, žinias apie realios veiklos aplinkos sąlygas ir organizacinių inovacijų diegimo metodus, taip pat su nematerialiojo turto nustatymu, įsigijimu, apsauga, gynimu ir naudojimu susijusių žinių valdymą;

| w) | didelės įmonės – įmonės, neatitinkančios mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties; |
| --- | --- |

w)

didelės įmonės – įmonės, neatitinkančios mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties;

| x) | grynosios papildomos išlaidos – tikėtinos remiamo projekto ar veiklos grynosios dabartinės vertės ir perspektyvios investicijos, kurią gavėjas būtų padaręs priešingu atveju, jei pagalba nebūtų teikiama, skirtumas; |
| --- | --- |

x)

grynosios papildomos išlaidos – tikėtinos remiamo projekto ar veiklos grynosios dabartinės vertės ir perspektyvios investicijos, kurią gavėjas būtų padaręs priešingu atveju, jei pagalba nebūtų teikiama, skirtumas;

| y) | organizacinių inovacijų diegimas – naujo organizacinio metodo taikymas įmonės verslo praktikoje, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių srityje, išskyrus pokyčius, pagrįstus įmonėje jau taikomais organizaciniais metodais, valdymo strategijos pokyčius, jungimąsi ir įsigijimą, procesų nebetaikymą, paprastą kapitalo pakeitimą arba padidinimą, pokyčius, nulemtus tik gamybos veiksnių kainų kitimo, gamybą pagal užsakymą, lokalizavimą, reguliarius, sezoninius ir kitus ciklinius pokyčius ir prekybą naujais arba labai patobulintais produktais; |
| --- | --- |

y)

organizacinių inovacijų diegimas – naujo organizacinio metodo taikymas įmonės verslo praktikoje, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių srityje, išskyrus pokyčius, pagrįstus įmonėje jau taikomais organizaciniais metodais, valdymo strategijos pokyčius, jungimąsi ir įsigijimą, procesų nebetaikymą, paprastą kapitalo pakeitimą arba padidinimą, pokyčius, nulemtus tik gamybos veiksnių kainų kitimo, gamybą pagal užsakymą, lokalizavimą, reguliarius, sezoninius ir kitus ciklinius pokyčius ir prekybą naujais arba labai patobulintais produktais;

| z) | išlaidos personalui – išlaidos, susijusios su atitinkamam projektui ar veiklai vykdyti įdarbintais mokslininkais, technikais ir kitais pagalbiniais darbuotojais; |
| --- | --- |

z)

išlaidos personalui – išlaidos, susijusios su atitinkamam projektui ar veiklai vykdyti įdarbintais mokslininkais, technikais ir kitais pagalbiniais darbuotojais;

| aa) | ikiprekybinis viešasis pirkimas – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas, kai perkančioji institucija ar perkantysis subjektas nepasilieka visų vykdant sutartį gautų rezultatų ir naudos tik sau savo veiklai vykdyti, bet dalijasi jais su paslaugų teikėjais rinkos sąlygomis. Sutartis, kurios objektas priskiriamas šiose gairėse apibrėžtiems vienos ar kelių rūšių moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turi būti ribotos trukmės, ir joje gali būti numatytas prototipų arba ribotos apimties pirmųjų produktų arba paslaugų kūrimas atliekant bandymus. Produktų arba paslaugų komercinio masto pirkimas negali būti tos pačios sutarties objektas; |
| --- | --- |

aa)

ikiprekybinis viešasis pirkimas – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas, kai perkančioji institucija ar perkantysis subjektas nepasilieka visų vykdant sutartį gautų rezultatų ir naudos tik sau savo veiklai vykdyti, bet dalijasi jais su paslaugų teikėjais rinkos sąlygomis. Sutartis, kurios objektas priskiriamas šiose gairėse apibrėžtiems vienos ar kelių rūšių moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turi būti ribotos trukmės, ir joje gali būti numatytas prototipų arba ribotos apimties pirmųjų produktų arba paslaugų kūrimas atliekant bandymus. Produktų arba paslaugų komercinio masto pirkimas negali būti tos pačios sutarties objektas;

| bb) | procesų inovacijų diegimas – naujo arba labai patobulinto gamybos arba pateikimo būdo diegimas (įskaitant svarbius technologijų, įrenginių arba programinės įrangos pakeitimus), išskyrus nedidelius pakeitimus arba patobulinimus, gamybos arba aptarnavimo pajėgumų didinimą, įdiegiant papildomas gamybos arba logistikos sistemas, labai panašias į jau naudojamas, procesų nebetaikymą, paprastą kapitalo pakeitimą arba padidinimą, pokyčius, nulemtus tik gamybos veiksnių kainų kitimo, gamybą pagal užsakymą, lokalizavimą, reguliarius, sezoninius ir kitus ciklinius pokyčius, prekybą naujais arba labai patobulintais produktais; |
| --- | --- |

bb)

procesų inovacijų diegimas – naujo arba labai patobulinto gamybos arba pateikimo būdo diegimas (įskaitant svarbius technologijų, įrenginių arba programinės įrangos pakeitimus), išskyrus nedidelius pakeitimus arba patobulinimus, gamybos arba aptarnavimo pajėgumų didinimą, įdiegiant papildomas gamybos arba logistikos sistemas, labai panašias į jau naudojamas, procesų nebetaikymą, paprastą kapitalo pakeitimą arba padidinimą, pokyčius, nulemtus tik gamybos veiksnių kainų kitimo, gamybą pagal užsakymą, lokalizavimą, reguliarius, sezoninius ir kitus ciklinius pokyčius, prekybą naujais arba labai patobulintais produktais;

| cc) | MTTP projektas – operacija, kuri apima veiklą, aprėpiančią šiose gairėse apibrėžtus vienos ar kelių rūšių mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ir kuria siekiama atlikti tikslaus ekonominio, mokslinio ar techninio pobūdžio nedalomą užduotį su aiškiai iš anksto nustatytais tikslais. MTTP projektą gali sudaryti keli darbų paketai, veikla ar paslaugos; jame nurodyti aiškūs uždaviniai, veikla, kuri bus vykdoma, kad būtų įgyvendinti šie uždaviniai (įskaitant numatomas jos išlaidas), ir konkretūs siekiniai, kuriais apibrėžiami šios veiklos rezultatai ir suteikiama galimybė palyginti juos su atitinkamais uždaviniais. Kai dviejų ar daugiau MTTP projektų negalima aiškiai atskirti vieno nuo kito, ypač tais atvejais, kai nėra tikėtina, kad technologiniu požiūriu juos galima sėkmingai įgyvendinti atskirai, jie laikomi vienu projektu; |
| --- | --- |

cc)

MTTP projektas – operacija, kuri apima veiklą, aprėpiančią šiose gairėse apibrėžtus vienos ar kelių rūšių mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ir kuria siekiama atlikti tikslaus ekonominio, mokslinio ar techninio pobūdžio nedalomą užduotį su aiškiai iš anksto nustatytais tikslais. MTTP projektą gali sudaryti keli darbų paketai, veikla ar paslaugos; jame nurodyti aiškūs uždaviniai, veikla, kuri bus vykdoma, kad būtų įgyvendinti šie uždaviniai (įskaitant numatomas jos išlaidas), ir konkretūs siekiniai, kuriais apibrėžiami šios veiklos rezultatai ir suteikiama galimybė palyginti juos su atitinkamais uždaviniais. Kai dviejų ar daugiau MTTP projektų negalima aiškiai atskirti vieno nuo kito, ypač tais atvejais, kai nėra tikėtina, kad technologiniu požiūriu juos galima sėkmingai įgyvendinti atskirai, jie laikomi vienu projektu;

| dd) | grąžintinas avansas – projektui skirta paskola, kuri sumokama iš karto arba dalimis ir kurios grąžinimo sąlygos priklauso nuo projekto rezultatų; |
| --- | --- |

dd)

grąžintinas avansas – projektui skirta paskola, kuri sumokama iš karto arba dalimis ir kurios grąžinimo sąlygos priklauso nuo projekto rezultatų;

| ee) | mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacija arba mokslinių tyrimų organizacija – bet kokio teisinio statuso (reglamentuojamas viešosios arba privatinės teisės) ir bet kokiu būdu finansuojamas subjektas (pavyzdžiui, universitetai arba mokslinių tyrimų institutai, technologijų perdavimo agentūros, inovacijų tarpininkai, mokslinių tyrimų srities fiziniai arba virtualūs bendradarbiaujantys subjektai), kurio pagrindinis tikslas – nepriklausomai vykdyti fundamentinius mokslinius tyrimus, pramoninius mokslinius tyrimus ar bandomąją taikomąją veiklą arba plačiai skleisti šios veiklos rezultatus rengiant mokymus, leidžiant leidinius arba perduodant žinias. Kai toks subjektas vykdo ir ekonominę veiklą, tos ekonominės veiklos finansavimas, išlaidos ir pajamos turi būti apskaitomi atskirai. Įmonėms, galinčioms daryti lemiamą įtaką tokio subjekto veiklai, pavyzdžiui, naudojantis akcijų arba narystės suteikiamomis teisėmis, negali būti suteikta lengvatinė prieiga prie tokio subjekto sukurtų rezultatų; |
| --- | --- |

ee)

mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacija arba mokslinių tyrimų organizacija – bet kokio teisinio statuso (reglamentuojamas viešosios arba privatinės teisės) ir bet kokiu būdu finansuojamas subjektas (pavyzdžiui, universitetai arba mokslinių tyrimų institutai, technologijų perdavimo agentūros, inovacijų tarpininkai, mokslinių tyrimų srities fiziniai arba virtualūs bendradarbiaujantys subjektai), kurio pagrindinis tikslas – nepriklausomai vykdyti fundamentinius mokslinius tyrimus, pramoninius mokslinius tyrimus ar bandomąją taikomąją veiklą arba plačiai skleisti šios veiklos rezultatus rengiant mokymus, leidžiant leidinius arba perduodant žinias. Kai toks subjektas vykdo ir ekonominę veiklą, tos ekonominės veiklos finansavimas, išlaidos ir pajamos turi būti apskaitomi atskirai. Įmonėms, galinčioms daryti lemiamą įtaką tokio subjekto veiklai, pavyzdžiui, naudojantis akcijų arba narystės suteikiamomis teisėmis, negali būti suteikta lengvatinė prieiga prie tokio subjekto sukurtų rezultatų;

| ff) | mokslinių tyrimų infrastruktūra – priemonės, ištekliai ir susijusios paslaugos, kuriais, vykdydama konkrečių sričių mokslinius tyrimus, naudojasi mokslo bendruomenė ir kurie apima mokslinę įrangą arba priemones, žinių šaltinius, pavyzdžiui, rinkinius, archyvus ar struktūrizuotą mokslinę informaciją, didelio poveikio informacinėmis ir ryšių technologijomis grindžiamą infrastruktūrą, pavyzdžiui, tinklus, skaičiavimo technologijas, programinę įrangą ir ryšio priemones, arba bet kurią kitą išskirtinę moksliniams tyrimams būtiną infrastruktūrą. Tokia infrastruktūra gali būti sutelkta vienoje vietoje arba būti paskirstyta (organizuotas išteklių tinklas) (15); |
| --- | --- |

ff)

mokslinių tyrimų infrastruktūra – priemonės, ištekliai ir susijusios paslaugos, kuriais, vykdydama konkrečių sričių mokslinius tyrimus, naudojasi mokslo bendruomenė ir kurie apima mokslinę įrangą arba priemones, žinių šaltinius, pavyzdžiui, rinkinius, archyvus ar struktūrizuotą mokslinę informaciją, didelio poveikio informacinėmis ir ryšių technologijomis grindžiamą infrastruktūrą, pavyzdžiui, tinklus, skaičiavimo technologijas, programinę įrangą ir ryšio priemones, arba bet kurią kitą išskirtinę moksliniams tyrimams būtiną infrastruktūrą. Tokia infrastruktūra gali būti sutelkta vienoje vietoje arba būti paskirstyta (organizuotas išteklių tinklas) (15);

| gg) | delegavimas – pagalbos gavėjo vykdomas laikinas darbuotojo įdarbinimas išsaugant jam teisę grįžti pas ankstesnį darbdavį; |
| --- | --- |

gg)

delegavimas – pagalbos gavėjo vykdomas laikinas darbuotojo įdarbinimas išsaugant jam teisę grįžti pas ankstesnį darbdavį;

| hh) | mažosios ir vidutinės įmonės, arba MVĮ, mažosios įmonės ir vidutinės įmonės – įmonės, atitinkančios Institucijos pateiktos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties kriterijus (16); |
| --- | --- |

hh)

mažosios ir vidutinės įmonės, arba MVĮ, mažosios įmonės ir vidutinės įmonės – įmonės, atitinkančios Institucijos pateiktos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties kriterijus (16);

| ii) | darbų pradžia, arba projekto pradžia – ankstesnė iš šių datų: MTTPI veiklos pradžia arba pirmas pagalbos gavėjo ir rangovų susitarimas dėl projekto vykdymo. Parengiamieji darbai, pvz., leidimų gavimas ir galimybių studijos, nelaikomi darbų pradžia; |
| --- | --- |

ii)

darbų pradžia, arba projekto pradžia – ankstesnė iš šių datų: MTTPI veiklos pradžia arba pirmas pagalbos gavėjo ir rangovų susitarimas dėl projekto vykdymo. Parengiamieji darbai, pvz., leidimų gavimas ir galimybių studijos, nelaikomi darbų pradžia;

| jj) | materialusis turtas – turtas, kaip antai žemė, pastatai, gamybos priemonės, įrenginiai ir įranga. |
| --- | --- |

jj)

materialusis turtas – turtas, kaip antai žemė, pastatai, gamybos priemonės, įrenginiai ir įranga.

2.   EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALYJE APIBRĖŽTA VALSTYBĖS PAGALBA

| 16. | Apskritai bet kokia priemonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies kriterijus, yra valstybės pagalba. Nedarydama poveikio Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir ELPA Teismo aiškinimams, Institucija šiame skirsnyje paaiškina, kaip ji traktuoja pagalbą dažniausiai pasitaikančiomis MTTPI veiklos aplinkybėmis. |
| --- | --- |

16.

Apskritai bet kokia priemonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies kriterijus, yra valstybės pagalba. Nedarydama poveikio Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir ELPA Teismo aiškinimams, Institucija šiame skirsnyje paaiškina, kaip ji traktuoja pagalbą dažniausiai pasitaikančiomis MTTPI veiklos aplinkybėmis.

2.1.   Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos ir mokslinių tyrimų infrastruktūra kaip valstybės pagalbos gavėjos

| 17. | Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos (toliau – mokslinių tyrimų organizacijos) ir mokslinių tyrimų infrastruktūra yra valstybės pagalbos gavėjos, jei jų viešasis finansavimas atitinka visas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygas. Vadovaujantis ELPA Teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagalbos gavėjas turi būti įmonė, tačiau šios sąlygos tenkinimas nepriklauso nuo įmonės teisinio statuso, t. y. nuo to, ar ji yra reglamentuojama viešosios, ar privačiosios teisės, arba nuo jos ekonominio pobūdžio, t. y. nuo to, ar ji siekia pelno, ar ne. Subjekto priskyrimą prie įmonių veikiau lemia tai, ar jis vykdo ekonominę veiklą, kurią sudaro produktų arba paslaugų siūlymas konkrečioje rinkoje (17). |
| --- | --- |

17.

Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos (toliau – mokslinių tyrimų organizacijos) ir mokslinių tyrimų infrastruktūra yra valstybės pagalbos gavėjos, jei jų viešasis finansavimas atitinka visas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygas. Vadovaujantis ELPA Teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagalbos gavėjas turi būti įmonė, tačiau šios sąlygos tenkinimas nepriklauso nuo įmonės teisinio statuso, t. y. nuo to, ar ji yra reglamentuojama viešosios, ar privačiosios teisės, arba nuo jos ekonominio pobūdžio, t. y. nuo to, ar ji siekia pelno, ar ne. Subjekto priskyrimą prie įmonių veikiau lemia tai, ar jis vykdo ekonominę veiklą, kurią sudaro produktų arba paslaugų siūlymas konkrečioje rinkoje (17).

2.1.1.   Neekonominės veiklos viešasis finansavimas

| 18. | Jeigu tas pats subjektas vykdo ir ekonominio, ir neekonominio pobūdžio veiklą, neekonominės veiklos viešajam finansavimui EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu šių dviejų rūšių veikla, jų išlaidos, finansavimas ir pajamos gali būti aiškiai atskirti taip, kad būtų veiksmingai išvengta ekonominės veiklos kryžminio subsidijavimo. Tinkamą išlaidų, finansavimo ir pajamų paskirstymą galima įrodyti metinėmis atitinkamo subjekto finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

18.

Jeigu tas pats subjektas vykdo ir ekonominio, ir neekonominio pobūdžio veiklą, neekonominės veiklos viešajam finansavimui EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu šių dviejų rūšių veikla, jų išlaidos, finansavimas ir pajamos gali būti aiškiai atskirti taip, kad būtų veiksmingai išvengta ekonominės veiklos kryžminio subsidijavimo. Tinkamą išlaidų, finansavimo ir pajamų paskirstymą galima įrodyti metinėmis atitinkamo subjekto finansinėmis ataskaitomis.

| 19. | Institucijos nuomone, neekonominio pobūdžio veikla paprastai yra:






  a) | mokslinių tyrimų organizacijų ir mokslinių tyrimų infrastruktūros pagrindinė veikla, visų pirma:






  — | mokymo veikla, vykdoma siekiant parengti daugiau geresnės kvalifikacijos žmogiškųjų išteklių. Atsižvelgiant į Teismo praktiką (18), Institucijos ir Komisijos sprendimus (19) ir į Institucijos paaiškinimus, pateiktus jos komunikatuose dėl valstybės pagalbos (20), valstybinis švietimas, organizuojamas pagal nacionalinę švietimo sistemą, kurią daugiausia arba visiškai finansuoja ir prižiūri valstybė, yra laikomas neekonomine veikla (21), |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Institucijos nuomone, neekonominio pobūdžio veikla paprastai yra:

a)

mokslinių tyrimų organizacijų ir mokslinių tyrimų infrastruktūros pagrindinė veikla, visų pirma:

—

mokymo veikla, vykdoma siekiant parengti daugiau geresnės kvalifikacijos žmogiškųjų išteklių. Atsižvelgiant į Teismo praktiką (18), Institucijos ir Komisijos sprendimus (19) ir į Institucijos paaiškinimus, pateiktus jos komunikatuose dėl valstybės pagalbos (20), valstybinis švietimas, organizuojamas pagal nacionalinę švietimo sistemą, kurią daugiausia arba visiškai finansuoja ir prižiūri valstybė, yra laikomas neekonomine veikla (21),

| — | nepriklausomi MTTP, siekiant daugiau žinių ir geresnio suvokimo, įskaitant bendradarbiaujant atliekamus MTTP, kai į veiksmingą bendradarbiavimą įsitraukia mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (22), |
| --- | --- |

—

nepriklausomi MTTP, siekiant daugiau žinių ir geresnio suvokimo, įskaitant bendradarbiaujant atliekamus MTTP, kai į veiksmingą bendradarbiavimą įsitraukia mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (22),

| — | plati mokslinių tyrimų rezultatų sklaida, vykdoma neišimtiniu pagrindu ir laikantis nediskriminavimo principo, pavyzdžiui, rengiant mokymus, suteikiant atvirą prieigą prie duomenų bazių, leidinių ar programinės įrangos; |
| --- | --- |

—

plati mokslinių tyrimų rezultatų sklaida, vykdoma neišimtiniu pagrindu ir laikantis nediskriminavimo principo, pavyzdžiui, rengiant mokymus, suteikiant atvirą prieigą prie duomenų bazių, leidinių ar programinės įrangos;

| b) | žinių perdavimo veikla, kurią vykdo mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant jų padalinius arba patronuojamąsias bendroves) arba kuri vykdoma kartu su kitais tokiais subjektais arba jų vardu ir kurios visas pelnas reinvestuojamas į pagrindinę mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą. Neekonominis tos veiklos pobūdis nepasikeičia, jeigu teikti atitinkamas paslaugas atviro konkurso būdu sudarytomis sutartimis pavedama trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

b)

žinių perdavimo veikla, kurią vykdo mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant jų padalinius arba patronuojamąsias bendroves) arba kuri vykdoma kartu su kitais tokiais subjektais arba jų vardu ir kurios visas pelnas reinvestuojamas į pagrindinę mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą. Neekonominis tos veiklos pobūdis nepasikeičia, jeigu teikti atitinkamas paslaugas atviro konkurso būdu sudarytomis sutartimis pavedama trečiosioms šalims.

| 20. | Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra naudojama ir ekonominei, ir neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tai viešojo finansavimo daliai, kuria padengiamos su ekonomine veikla susijusios išlaidos (23). Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra beveik išskirtinai naudojama neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės gali būti netaikomos visam jos finansavimui, jeigu naudojimas ekonominiais tikslais yra tik pagalbinis, t. y. susijęs su riboto masto veikla, kuri yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejama nuo pagrindinio naudojimo neekonominiais tikslais. Taikydama šias gaires, Institucija laikysis nuomonės, kad taip yra tuo atveju, kai ekonominės veiklos sąnaudos (žaliavos, įranga, darbas ir pagrindinis kapitalas) yra lygiai tokios pačios kaip neekonominės veiklos ir kai kiekvienais metais tokiai ekonominei veiklai skiriamas pajėgumas neviršija 20 % atitinkamo subjekto bendro metinio pajėgumo. |
| --- | --- |

20.

Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra naudojama ir ekonominei, ir neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tai viešojo finansavimo daliai, kuria padengiamos su ekonomine veikla susijusios išlaidos (23). Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra beveik išskirtinai naudojama neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės gali būti netaikomos visam jos finansavimui, jeigu naudojimas ekonominiais tikslais yra tik pagalbinis, t. y. susijęs su riboto masto veikla, kuri yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejama nuo pagrindinio naudojimo neekonominiais tikslais. Taikydama šias gaires, Institucija laikysis nuomonės, kad taip yra tuo atveju, kai ekonominės veiklos sąnaudos (žaliavos, įranga, darbas ir pagrindinis kapitalas) yra lygiai tokios pačios kaip neekonominės veiklos ir kai kiekvienais metais tokiai ekonominei veiklai skiriamas pajėgumas neviršija 20 % atitinkamo subjekto bendro metinio pajėgumo.

2.1.2.   Ekonominės veiklos viešasis finansavimas

| 21. | Nedarant poveikio 20 punktui, jeigu mokslinių tyrimų organizacijos ar mokslinių tyrimų infrastruktūra yra naudojamos ekonominei veiklai vykdyti, pvz., nuomoti įrangą arba laboratorijas įmonėms, teikti paslaugas įmonėms ar vykdyti mokslinių tyrimų sutartį, tos ekonominės veiklos viešasis finansavimas paprastai bus laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

21.

Nedarant poveikio 20 punktui, jeigu mokslinių tyrimų organizacijos ar mokslinių tyrimų infrastruktūra yra naudojamos ekonominei veiklai vykdyti, pvz., nuomoti įrangą arba laboratorijas įmonėms, teikti paslaugas įmonėms ar vykdyti mokslinių tyrimų sutartį, tos ekonominės veiklos viešasis finansavimas paprastai bus laikomas valstybės pagalba.

| 22. | Tačiau Institucija nelaikys mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros valstybės pagalbos gavėja, jeigu ji veiks tik kaip tarpininkė, perduodanti galutiniams pagalbos gavėjams visą viešąjį finansavimą ir visą dėl tokio finansavimo įgyjamą pranašumą. Paprastai tai galioja tuo atveju, kai:






  a) | ir viešąjį finansavimą, ir visą dėl tokio finansavimo įgyjamą pranašumą galima kiekybiškai įvertinti ir įrodyti, ir kai yra taikoma atitinkama tvarka, kuria užtikrinama, kad jie būtų visiškai perduoti galutiniams pagalbos gavėjams, pavyzdžiui, sumažinant kainas; taip pat kai |
| --- | --- | --- |

22.

Tačiau Institucija nelaikys mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros valstybės pagalbos gavėja, jeigu ji veiks tik kaip tarpininkė, perduodanti galutiniams pagalbos gavėjams visą viešąjį finansavimą ir visą dėl tokio finansavimo įgyjamą pranašumą. Paprastai tai galioja tuo atveju, kai:

a)

ir viešąjį finansavimą, ir visą dėl tokio finansavimo įgyjamą pranašumą galima kiekybiškai įvertinti ir įrodyti, ir kai yra taikoma atitinkama tvarka, kuria užtikrinama, kad jie būtų visiškai perduoti galutiniams pagalbos gavėjams, pavyzdžiui, sumažinant kainas; taip pat kai

| b) | tarpininkui nesuteikiamas papildomas pranašumas – jis arba išrenkamas atviro konkurso tvarka, arba yra užtikrinama galimybė viešąjį finansavimą gauti visiems būtinas objektyvias sąlygas atitinkantiems subjektams, kad vartotojai, kaip galutiniai pagalbos gavėjai, turėtų teisę tokias pat paslaugas įsigyti iš bet kurio tinkamo tarpininko. |
| --- | --- |

b)

tarpininkui nesuteikiamas papildomas pranašumas – jis arba išrenkamas atviro konkurso tvarka, arba yra užtikrinama galimybė viešąjį finansavimą gauti visiems būtinas objektyvias sąlygas atitinkantiems subjektams, kad vartotojai, kaip galutiniai pagalbos gavėjai, turėtų teisę tokias pat paslaugas įsigyti iš bet kurio tinkamo tarpininko.

| 23. | Jei tenkinamos 22 punkto sąlygos, valstybės pagalbos taisyklės taikomos galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu. |
| --- | --- |

23.

Jei tenkinamos 22 punkto sąlygos, valstybės pagalbos taisyklės taikomos galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu.

2.2.   Netiesioginė valstybės pagalba įmonėms, teikiama per viešosiomis lėšomis finansuojamas mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijas ir mokslinių tyrimų infrastruktūrą

| 24. | Į klausimą, ar ir kokiomis sąlygomis įmonės įgyja pranašumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį tais atvejais, kai mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra pagal sutartį vykdo mokslinius tyrimus arba teikia mokslinių tyrimų paslaugas, taip pat tais atvejais, kai bendradarbiaujama su mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, turi būti atsakyta remiantis bendraisiais valstybės pagalbos principais. Šiuo tikslu visų pirma gali reikėti įvertinti, ar mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiksmai gali būti priskirti valstybės veiksmams (24). |
| --- | --- |

24.

Į klausimą, ar ir kokiomis sąlygomis įmonės įgyja pranašumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį tais atvejais, kai mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra pagal sutartį vykdo mokslinius tyrimus arba teikia mokslinių tyrimų paslaugas, taip pat tais atvejais, kai bendradarbiaujama su mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, turi būti atsakyta remiantis bendraisiais valstybės pagalbos principais. Šiuo tikslu visų pirma gali reikėti įvertinti, ar mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiksmai gali būti priskirti valstybės veiksmams (24).

2.2.1.   Įmonių užsakymu vykdomi moksliniai tyrimai (pagal sutartį vykdomi moksliniai tyrimai arba teikiamos mokslinių tyrimų paslaugos)

| 25. | Jei mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra vykdo mokslinius tyrimus pagal sutartis arba teikia mokslinių tyrimų paslaugas įmonėms, kurios paprastai nustato sutarties sąlygas, turi mokslinių tyrimų veiklos rezultatų nuosavybės teisę ir prisiima nesėkmės riziką, toms įmonėms valstybės pagalba paprastai nebus perduodama, jeigu mokslinių tyrimų organizacijai arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai už paslaugas sumokamas tinkamas atlygis, ypač jei tenkinama viena iš šių sąlygų:






  a) | mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo rinkos kaina (25), arba |
| --- | --- | --- |

25.

Jei mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra vykdo mokslinius tyrimus pagal sutartis arba teikia mokslinių tyrimų paslaugas įmonėms, kurios paprastai nustato sutarties sąlygas, turi mokslinių tyrimų veiklos rezultatų nuosavybės teisę ir prisiima nesėkmės riziką, toms įmonėms valstybės pagalba paprastai nebus perduodama, jeigu mokslinių tyrimų organizacijai arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai už paslaugas sumokamas tinkamas atlygis, ypač jei tenkinama viena iš šių sąlygų:

a)

mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo rinkos kaina (25), arba

| b) | jeigu rinkos kaina nenustatyta, mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo taikydama kainą, kuri:






  — | atspindi visas su paslauga susijusias išlaidas ir paprastai apima maržą, nustatytą remiantis maržomis, kurias paprastai taiko atitinkamos paslaugos sektoriuje veikiančios įmonės, arba |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu rinkos kaina nenustatyta, mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo taikydama kainą, kuri:

—

atspindi visas su paslauga susijusias išlaidas ir paprastai apima maržą, nustatytą remiantis maržomis, kurias paprastai taiko atitinkamos paslaugos sektoriuje veikiančios įmonės, arba

| — | yra nustatoma įprastomis rinkos sąlygomis vykdomose derybose, per kurias mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, kaip paslaugų teikėja, derasi dėl kainos, kuria sutarties sudarymo metu būtų užtikrinta didžiausia ekonominė nauda ir kuri apimtų bent jau ribines sąnaudas. |
| --- | --- |

—

yra nustatoma įprastomis rinkos sąlygomis vykdomose derybose, per kurias mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, kaip paslaugų teikėja, derasi dėl kainos, kuria sutarties sudarymo metu būtų užtikrinta didžiausia ekonominė nauda ir kuri apimtų bent jau ribines sąnaudas.

| 26. | Jei intelektinės nuosavybės teises arba teises jomis naudotis pasilieka mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, jų rinkos vertė gali būti išskaičiuojama iš kainos, mokėtinos už atitinkamas paslaugas. |
| --- | --- |

26.

Jei intelektinės nuosavybės teises arba teises jomis naudotis pasilieka mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, jų rinkos vertė gali būti išskaičiuojama iš kainos, mokėtinos už atitinkamas paslaugas.

2.2.2.   Bendradarbiavimas su įmonėmis

| 27. | Projektas laikomas vykdomu veiksmingai bendradarbiaujant, jei bent dvi nepriklausomos šalys dalydamosi darbu siekia bendro tikslo ir kartu apibrėžia projekto sritį, dalyvauja jį rengiant, prisideda prie jo įgyvendinimo ir dalijasi su juo susijusia finansine, technologine, moksline ir kita rizika, taip pat jo rezultatais. Viena ar kelios šalys gali prisiimti dengti visas projekto išlaidas, taip perimdamos iš kitų šalių su projektu susijusią finansinę riziką. Bendradarbiavimo projekto sąlygos, visų pirma sąlygos, susijusios su jo išlaidų, rizikos ir rezultatų pasidalijimu, rezultatų sklaida, galimybe naudotis intelektinės nuosavybės teisėmis ir jų suteikimo taisyklėmis, turi būti nustatytos prieš pradedant vykdyti projektą (26). Pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai ir mokslinių tyrimų paslaugų teikimas nelaikomi bendradarbiavimo formomis. |
| --- | --- |

27.

Projektas laikomas vykdomu veiksmingai bendradarbiaujant, jei bent dvi nepriklausomos šalys dalydamosi darbu siekia bendro tikslo ir kartu apibrėžia projekto sritį, dalyvauja jį rengiant, prisideda prie jo įgyvendinimo ir dalijasi su juo susijusia finansine, technologine, moksline ir kita rizika, taip pat jo rezultatais. Viena ar kelios šalys gali prisiimti dengti visas projekto išlaidas, taip perimdamos iš kitų šalių su projektu susijusią finansinę riziką. Bendradarbiavimo projekto sąlygos, visų pirma sąlygos, susijusios su jo išlaidų, rizikos ir rezultatų pasidalijimu, rezultatų sklaida, galimybe naudotis intelektinės nuosavybės teisėmis ir jų suteikimo taisyklėmis, turi būti nustatytos prieš pradedant vykdyti projektą (26). Pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai ir mokslinių tyrimų paslaugų teikimas nelaikomi bendradarbiavimo formomis.

| 28. | Jeigu bendradarbiavimo projektus kartu įgyvendina įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, Institucija laikosi nuomonės, kad per šiuos subjektus dalyvaujančioms įmonėms netiesioginė valstybės pagalba dėl palankių bendradarbiavimo sąlygų nesuteikiama, jeigu tenkinama viena iš šių sąlygų:






  a) | dalyvaujančios įmonės padengia visas projekto išlaidas, arba |
| --- | --- | --- |

28.

Jeigu bendradarbiavimo projektus kartu įgyvendina įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, Institucija laikosi nuomonės, kad per šiuos subjektus dalyvaujančioms įmonėms netiesioginė valstybės pagalba dėl palankių bendradarbiavimo sąlygų nesuteikiama, jeigu tenkinama viena iš šių sąlygų:

a)

dalyvaujančios įmonės padengia visas projekto išlaidas, arba

| b) | bendradarbiavimo rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skelbiami, o visos intelektinės nuosavybės teisės, susijusios su mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikla, visiškai atitenka tiems subjektams, arba |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimo rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skelbiami, o visos intelektinės nuosavybės teisės, susijusios su mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikla, visiškai atitenka tiems subjektams, arba

| c) | visos su projektu susijusios intelektinės nuosavybės teisės, taip pat susijusios naudojimosi teisės suteikiamos skirtingiems bendradarbiaujantiems partneriams tinkamai atspindint jų darbų paketus, įnašus ir atitinkamus interesus, arba |
| --- | --- |

c)

visos su projektu susijusios intelektinės nuosavybės teisės, taip pat susijusios naudojimosi teisės suteikiamos skirtingiems bendradarbiaujantiems partneriams tinkamai atspindint jų darbų paketus, įnašus ir atitinkamus interesus, arba

| d) | mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra gauna kompensaciją, lygią su jų veikla susijusių intelektinės nuosavybės teisių, kurios arba kurių naudojimosi teisės yra suteikiamos dalyvaujančioms įmonėms, rinkos kainai. Iš tos kompensacijos galima išskaičiuoti dalyvaujančių įmonių įnašų (finansinių ir nefinansinių), skirtų mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos, su kuria susijusios atitinkamos intelektinės nuosavybės teisės, išlaidoms padengti, vertės absoliučią sumą. |
| --- | --- |

d)

mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra gauna kompensaciją, lygią su jų veikla susijusių intelektinės nuosavybės teisių, kurios arba kurių naudojimosi teisės yra suteikiamos dalyvaujančioms įmonėms, rinkos kainai. Iš tos kompensacijos galima išskaičiuoti dalyvaujančių įmonių įnašų (finansinių ir nefinansinių), skirtų mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos, su kuria susijusios atitinkamos intelektinės nuosavybės teisės, išlaidoms padengti, vertės absoliučią sumą.

| 29. | Taikydama 28 punkto d papunktį, Institucija laikysis nuomonės, kad gauta kompensacija yra lygi rinkos kainai, jeigu ja susijusioms mokslinių tyrimų organizacijoms arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai suteikiama visa tų teisių ekonominė nauda ir jei tenkinama viena iš šių sąlygų:






  a) | kompensacijos suma nustatoma taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę konkurencinio pardavimo procedūrą, arba |
| --- | --- | --- |

29.

Taikydama 28 punkto d papunktį, Institucija laikysis nuomonės, kad gauta kompensacija yra lygi rinkos kainai, jeigu ja susijusioms mokslinių tyrimų organizacijoms arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai suteikiama visa tų teisių ekonominė nauda ir jei tenkinama viena iš šių sąlygų:

a)

kompensacijos suma nustatoma taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę konkurencinio pardavimo procedūrą, arba

| b) | nepriklausomo eksperto vertinimu patvirtinama, kad kompensacijos suma yra bent jau lygi rinkos kainai, arba |
| --- | --- |

b)

nepriklausomo eksperto vertinimu patvirtinama, kad kompensacijos suma yra bent jau lygi rinkos kainai, arba

| c) | mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, kaip pardavėja, gali įrodyti, kad ji įprastomis rinkos sąlygomis veiksmingai derėjosi dėl kompensacijos, siekdama sutarties sudarymo metu gauti didžiausią ekonominę naudą, kartu atsižvelgdama į savo statutinius tikslus, arba |
| --- | --- |

c)

mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, kaip pardavėja, gali įrodyti, kad ji įprastomis rinkos sąlygomis veiksmingai derėjosi dėl kompensacijos, siekdama sutarties sudarymo metu gauti didžiausią ekonominę naudą, kartu atsižvelgdama į savo statutinius tikslus, arba

| d) | bendradarbiavimo susitarimu bendradarbiaujančiai įmonei numatyta pirmumo teisė į intelektinės nuosavybės teises, kurias sukuria bendradarbiaujančios mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra – jeigu tie subjektai naudojasi abipuse teise prašyti trečiųjų šalių pateikti ekonomiškai naudingesnius pasiūlymus, bendradarbiaujanti įmonė turi atitinkamai pritaikyti savo pasiūlymą. |
| --- | --- |

d)

bendradarbiavimo susitarimu bendradarbiaujančiai įmonei numatyta pirmumo teisė į intelektinės nuosavybės teises, kurias sukuria bendradarbiaujančios mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra – jeigu tie subjektai naudojasi abipuse teise prašyti trečiųjų šalių pateikti ekonomiškai naudingesnius pasiūlymus, bendradarbiaujanti įmonė turi atitinkamai pritaikyti savo pasiūlymą.

| 30. | Jei netenkinama nė viena iš 28 punkte nurodytų sąlygų, visa mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros įnašo į projektą vertė bus laikoma bendradarbiaujančioms įmonėms suteiktu pranašumu, kuriam taikomos valstybės pagalbos taisyklės. |
| --- | --- |

30.

Jei netenkinama nė viena iš 28 punkte nurodytų sąlygų, visa mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros įnašo į projektą vertė bus laikoma bendradarbiaujančioms įmonėms suteiktu pranašumu, kuriam taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

2.3.   Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas

| 31. | Viešieji pirkėjai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas iš įmonių gali pirkti taikydami tiek išimtinės taikomosios veiklos, tiek ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūras (27). |
| --- | --- |

31.

Viešieji pirkėjai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas iš įmonių gali pirkti taikydami tiek išimtinės taikomosios veiklos, tiek ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūras (27).

| 32. | Jeigu atviras viešųjų pirkimų konkursas vykdomas pagal taikomas direktyvas (28), Institucija paprastai laikysis nuomonės, kad atitinkamas paslaugas teikiančioms įmonėms EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba nesuteikta (29). |
| --- | --- |

32.

Jeigu atviras viešųjų pirkimų konkursas vykdomas pagal taikomas direktyvas (28), Institucija paprastai laikysis nuomonės, kad atitinkamas paslaugas teikiančioms įmonėms EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba nesuteikta (29).

| 33. | Visais kitais atvejais, įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus, Institucija laikysis nuomonės, kad įmonėms valstybės pagalba neteikiama, jei už atitinkamas paslaugas sumokėta kaina visiškai atitinka viešojo pirkėjo gautos naudos rinkos vertę ir dalyvaujančių paslaugų teikėjų prisiimtą riziką, visų pirma jei tenkinamos visos šios sąlygos:






  a) | atrankos procedūra yra atvira, skaidri, nediskriminacinė ir pagrįsta objektyviais atrankos ir sutarties sudarymo kriterijais, nustatytais prieš pradedant konkurso procedūrą, |
| --- | --- | --- |

33.

Visais kitais atvejais, įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus, Institucija laikysis nuomonės, kad įmonėms valstybės pagalba neteikiama, jei už atitinkamas paslaugas sumokėta kaina visiškai atitinka viešojo pirkėjo gautos naudos rinkos vertę ir dalyvaujančių paslaugų teikėjų prisiimtą riziką, visų pirma jei tenkinamos visos šios sąlygos:

a)

atrankos procedūra yra atvira, skaidri, nediskriminacinė ir pagrįsta objektyviais atrankos ir sutarties sudarymo kriterijais, nustatytais prieš pradedant konkurso procedūrą,

| b) | prieš pradedant konkurso procedūrą visiems suinteresuotiesiems konkurso dalyviams pateikiamos numatomos sutarčių sąlygos, kuriose aprašomos visos šalių teisės ir pareigos, be kita ko, susijusios su intelektinės nuosavybės teisėmis, |
| --- | --- |

b)

prieš pradedant konkurso procedūrą visiems suinteresuotiesiems konkurso dalyviams pateikiamos numatomos sutarčių sąlygos, kuriose aprašomos visos šalių teisės ir pareigos, be kita ko, susijusios su intelektinės nuosavybės teisėmis,

| c) | vykdant viešąjį pirkimą nė vienam dalyvaujančiam paslaugų teikėjui nenumatomos lengvatinės galutinių produktų arba paslaugų tiekimo ar teikimo komerciniu mastu viešajam pirkėjui atitinkamoje ELPA valstybėje (30) sąlygos, ir jei |
| --- | --- |

c)

vykdant viešąjį pirkimą nė vienam dalyvaujančiam paslaugų teikėjui nenumatomos lengvatinės galutinių produktų arba paslaugų tiekimo ar teikimo komerciniu mastu viešajam pirkėjui atitinkamoje ELPA valstybėje (30) sąlygos, ir jei

| d) | tenkinama viena iš šių sąlygų:






  — | visi rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skleidžiami, pavyzdžiui, juos skelbiant, rengiant mokymus ar prisidedant prie standartizacijos įstaigų veiklos taip, kad kitos įmonės turėtų galimybę tuos rezultatus atkurti, o visos intelektinės nuosavybės teisės suteikiamos viešajam pirkėjui, arba |
| --- | --- | --- |

d)

tenkinama viena iš šių sąlygų:

—

visi rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skleidžiami, pavyzdžiui, juos skelbiant, rengiant mokymus ar prisidedant prie standartizacijos įstaigų veiklos taip, kad kitos įmonės turėtų galimybę tuos rezultatus atkurti, o visos intelektinės nuosavybės teisės suteikiamos viešajam pirkėjui, arba

| — | reikalaujama, kad paslaugų teikėjas, kuriam atitenka rezultatai, kuriems taikomos intelektinės nuosavybės teisės, nemokamai suteiktų neribotą prieigą prie tų rezultatų viešajam pirkėjui ir rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, išduodamas neišimtines licencijas, suteiktų prieigą prie jų trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

—

reikalaujama, kad paslaugų teikėjas, kuriam atitenka rezultatai, kuriems taikomos intelektinės nuosavybės teisės, nemokamai suteiktų neribotą prieigą prie tų rezultatų viešajam pirkėjui ir rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, išduodamas neišimtines licencijas, suteiktų prieigą prie jų trečiosioms šalims.

| 34. | Jeigu 33 punkto sąlygos netenkinamos, ELPA valstybės gali atlikti atskirą viešojo pirkėjo ir įmonės sutarties sąlygų vertinimą, nepažeisdamos bendro įpareigojimo pranešti apie MTTPI pagalbą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

34.

Jeigu 33 punkto sąlygos netenkinamos, ELPA valstybės gali atlikti atskirą viešojo pirkėjo ir įmonės sutarties sąlygų vertinimą, nepažeisdamos bendro įpareigojimo pranešti apie MTTPI pagalbą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3.   BENDRIEJI VERTINIMO PRINCIPAI

| 35. | Vertindama, ar pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, Institucija paprastai nagrinėja, ar pagalbos priemonės struktūra užtikrinama, kad teigiamas pagalbos poveikis siekiant bendros svarbos tikslo viršytų galimą jos neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai. |
| --- | --- |

35.

Vertindama, ar pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, Institucija paprastai nagrinėja, ar pagalbos priemonės struktūra užtikrinama, kad teigiamas pagalbos poveikis siekiant bendros svarbos tikslo viršytų galimą jos neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai.

| 36. | 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos modernizavimo paraginta nustatyti ir apibrėžti bendrus visų pagalbos priemonių suderinamumo vertinimo principus. Institucija pripažįsta tuos bendruosius principus ir laikys pagalbos priemonę suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik jei ji atitiks visus šiuos kriterijus:
  a)   
  prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo
  : valstybės pagalbos priemone turi būti siekiama bendros svarbos tikslo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį (4.1 skirsnis);
  b)   
  valstybės intervencijos būtinybė
  : valstybės pagalbos priemonė turi būti skirta tokiems atvejams, kai ja, pavyzdžiui, pašalinant rinkos nepakankamumą arba išsprendžiant teisingumo ar sanglaudos problemą, galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka (4.2 skirsnis);
  c)   
  pagalbos priemonės tinkamumas
  : siūloma pagalbos priemonė turi būti bendros svarbos tikslui pasiekti tinkama politikos priemonė (4.3 skirsnis);
  d)   
  skatinamasis poveikis
  : pagalba turi būti keičiamas atitinkamos (-ų) įmonės (-ių) elgesys – jis (jos) turi pradėti vykdyti papildomą veiklą, kurios, negavusi (-ios) pagalbos, ji (jos) nevykdytų arba vykdytų ją ribotai, kitaip ar kitoje vietoje (4.4 skirsnis);
  e)   
  pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba)
  : pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apriboti iki minimumo, būtino atitinkamos (-ų) įmonės (-ių) papildomoms investicijoms arba veiklai paskatinti (4.5 skirsnis);
  f)   
  nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai vengimas
  : neigiamas pagalbos poveikis turi būti pakankamai ribotas, kad bendras priemonės poveikis būtų teigiamas (4.6 skirsnis);
  g)   
  pagalbos skaidrumas
  : ELPA valstybės, Institucija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais atitinkamais aktais ir susijusia informacija apie pagalbą, skirtą pagal tuos aktus (4.7 skirsnis). |
| --- | --- |

36.

2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos modernizavimo paraginta nustatyti ir apibrėžti bendrus visų pagalbos priemonių suderinamumo vertinimo principus. Institucija pripažįsta tuos bendruosius principus ir laikys pagalbos priemonę suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik jei ji atitiks visus šiuos kriterijus:

a)   
  prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo
  : valstybės pagalbos priemone turi būti siekiama bendros svarbos tikslo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį (4.1 skirsnis);

b)   
  valstybės intervencijos būtinybė
  : valstybės pagalbos priemonė turi būti skirta tokiems atvejams, kai ja, pavyzdžiui, pašalinant rinkos nepakankamumą arba išsprendžiant teisingumo ar sanglaudos problemą, galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka (4.2 skirsnis);

c)   
  pagalbos priemonės tinkamumas
  : siūloma pagalbos priemonė turi būti bendros svarbos tikslui pasiekti tinkama politikos priemonė (4.3 skirsnis);

d)   
  skatinamasis poveikis
  : pagalba turi būti keičiamas atitinkamos (-ų) įmonės (-ių) elgesys – jis (jos) turi pradėti vykdyti papildomą veiklą, kurios, negavusi (-ios) pagalbos, ji (jos) nevykdytų arba vykdytų ją ribotai, kitaip ar kitoje vietoje (4.4 skirsnis);

e)   
  pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba)
  : pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apriboti iki minimumo, būtino atitinkamos (-ų) įmonės (-ių) papildomoms investicijoms arba veiklai paskatinti (4.5 skirsnis);

f)   
  nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai vengimas
  : neigiamas pagalbos poveikis turi būti pakankamai ribotas, kad bendras priemonės poveikis būtų teigiamas (4.6 skirsnis);

g)   
  pagalbos skaidrumas
  : ELPA valstybės, Institucija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais atitinkamais aktais ir susijusia informacija apie pagalbą, skirtą pagal tuos aktus (4.7 skirsnis).

| 37. | Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio ex post vertinimą, aprašytą 5 skirsnyje. Tokiais atvejais Institucija gali apriboti tų schemų taikymo trukmę (paprastai iki ketverių metų ar mažiau), suteikdama galimybę vėliau pranešti apie jų pratęsimą. |
| --- | --- |

37.

Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio ex post vertinimą, aprašytą 5 skirsnyje. Tokiais atvejais Institucija gali apriboti tų schemų taikymo trukmę (paprastai iki ketverių metų ar mažiau), suteikdama galimybę vėliau pranešti apie jų pratęsimą.

| 38. | Jei valstybės pagalbos priemone arba su ja susijusiomis sąlygomis (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis yra neatsiejama tos priemonės dalis) neišvengiamai pažeidžiamas EEE susitarimas, pagalba negali būti paskelbta suderinama su EEE susitarimo veikimu (31). |
| --- | --- |

38.

Jei valstybės pagalbos priemone arba su ja susijusiomis sąlygomis (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis yra neatsiejama tos priemonės dalis) neišvengiamai pažeidžiamas EEE susitarimas, pagalba negali būti paskelbta suderinama su EEE susitarimo veikimu (31).

| 39. | Vertindama individualios pagalbos suderinamumą su EEE susitarimu, Institucija atsižvelgs į visas EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio pažeidimų nagrinėjimo bylas, kurios gali būti susijusios su pagalbos gavėju ir gali būti svarbios atliekant pagalbos vertinimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį (32). |
| --- | --- |

39.

Vertindama individualios pagalbos suderinamumą su EEE susitarimu, Institucija atsižvelgs į visas EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio pažeidimų nagrinėjimo bylas, kurios gali būti susijusios su pagalbos gavėju ir gali būti svarbios atliekant pagalbos vertinimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį (32).

4.   MTTPI PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

| 40. | Valstybės pagalba MTTPI gali būti skelbiama suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jei, remiantis 3 skirsnyje nustatytais bendraisiais vertinimo principais, dėl jos padidėja MTTPI veiklos mastas, o prekybos sąlygoms nepadaromas bendram interesui prieštaraujantis neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

40.

Valstybės pagalba MTTPI gali būti skelbiama suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jei, remiantis 3 skirsnyje nustatytais bendraisiais vertinimo principais, dėl jos padidėja MTTPI veiklos mastas, o prekybos sąlygoms nepadaromas bendram interesui prieštaraujantis neigiamas poveikis.

| 41. | Šiame skirsnyje Institucija paaiškina, kaip taikys tuos bendruosius vertinimo principus, ir, jei taikytina, nustato specialias pagalbos schemoms taikytinas sąlygas ir papildomas individualiai pagalbai, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti, taikytinas sąlygas (33). |
| --- | --- |

41.

Šiame skirsnyje Institucija paaiškina, kaip taikys tuos bendruosius vertinimo principus, ir, jei taikytina, nustato specialias pagalbos schemoms taikytinas sąlygas ir papildomas individualiai pagalbai, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti, taikytinas sąlygas (33).

4.1.   Prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo

4.1.1.   Bendrosios sąlygos

| 42. | Bendrasis MTTPI pagalbos tikslas – skatinti MTTPI Europos ekonominėje erdvėje. Šiuo tikslu teikiant MTTPI pagalbą turėtų būti prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ Komisijos nurodytų tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

42.

Bendrasis MTTPI pagalbos tikslas – skatinti MTTPI Europos ekonominėje erdvėje. Šiuo tikslu teikiant MTTPI pagalbą turėtų būti prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ Komisijos nurodytų tikslų įgyvendinimo.

| 43. | Ketindamos teikti valstybės pagalbą MTTPI, ELPA valstybės turi tiksliai apibrėžti siekiamą tikslą ir visų pirma paaiškinti, kaip priemone ketinama skatinti MTTPI veiklą. |
| --- | --- |

43.

Ketindamos teikti valstybės pagalbą MTTPI, ELPA valstybės turi tiksliai apibrėžti siekiamą tikslą ir visų pirma paaiškinti, kaip priemone ketinama skatinti MTTPI veiklą.

| 44. | Pagalbos schemų, kurioms taikomas įpareigojimas pranešti (toliau – pagalbos schemos, apie kurias reikia pranešti), atveju Institucija palankiai vertina pagalbos priemones, kurios yra neatsiejama visapusiškos programos arba veiksmų plano, kuriais siekiama skatinti MTTPI veiklą, arba pažangiosios specializacijos strategijų dalis ir kurios yra pagrįstos tiksliais panašių ankstesnių pagalbos priemonių vertinimais, įrodančiais jų veiksmingumą. |
| --- | --- |

44.

Pagalbos schemų, kurioms taikomas įpareigojimas pranešti (toliau – pagalbos schemos, apie kurias reikia pranešti), atveju Institucija palankiai vertina pagalbos priemones, kurios yra neatsiejama visapusiškos programos arba veiksmų plano, kuriais siekiama skatinti MTTPI veiklą, arba pažangiosios specializacijos strategijų dalis ir kurios yra pagrįstos tiksliais panašių ankstesnių pagalbos priemonių vertinimais, įrodančiais jų veiksmingumą.

| 45. | Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (34), Institucija laikys, kad jau yra nustatyta, jog pagalba prisidedama prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

45.

Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (34), Institucija laikys, kad jau yra nustatyta, jog pagalba prisidedama prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo.

4.1.2.   Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

| 46. | Siekdamos įrodyti, kad individualia pagalba, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti (toliau – individuali pagalba, apie kurią reikia pranešti), prisidedama prie MTTPI veiklos masto didinimo, ELPA valstybės kartu su kitais atitinkamais kiekybiniais arba kokybiniais elementais gali naudoti šiuos rodiklius:
  a)   
  projekto apimties didėjimą
  : padidėja bendros projekto išlaidos (o pagalbos gavėjo išlaidos netampa mažesnės nei išlaidos, kurias jis patirtų negaudamas pagalbos); padidėja MTTPI veiklą vykdyti paskirtų darbuotojų skaičius;
  b)   
  masto didėjimą
  : padidėja numatomų projekto rezultatų skaičius; padidėja projekto užmojis – prie projekto prisijungia daugiau partnerių, padidėja mokslinių arba technologinių laimėjimų tikimybė arba nesėkmės rizika (visų pirma susijusi su ilgalaikiu projekto pobūdžiu ir netikrumu dėl jo rezultatų);
  c)   
  spartos didėjimą
  : projektui užbaigti reikia mažiau laiko, palyginti su laiku, kurio reikėtų tam pačiam projektui užbaigti, jei jis būtų vykdomas be pagalbos;
  d)   
  išleidžiamos bendros sumos didėjimą
  : didėja bendra pagalbos gavėjo MTTPI veiklai išleidžiama suma (skaičiuojant absoliučiąja verte arba pagal apyvartos dalį); keičiasi projektui numatytas biudžetas (ir atitinkamai nesumažėja kitų projektų biudžetas). |
| --- | --- |

46.

Siekdamos įrodyti, kad individualia pagalba, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti (toliau – individuali pagalba, apie kurią reikia pranešti), prisidedama prie MTTPI veiklos masto didinimo, ELPA valstybės kartu su kitais atitinkamais kiekybiniais arba kokybiniais elementais gali naudoti šiuos rodiklius:

a)   
  projekto apimties didėjimą
  : padidėja bendros projekto išlaidos (o pagalbos gavėjo išlaidos netampa mažesnės nei išlaidos, kurias jis patirtų negaudamas pagalbos); padidėja MTTPI veiklą vykdyti paskirtų darbuotojų skaičius;

b)   
  masto didėjimą
  : padidėja numatomų projekto rezultatų skaičius; padidėja projekto užmojis – prie projekto prisijungia daugiau partnerių, padidėja mokslinių arba technologinių laimėjimų tikimybė arba nesėkmės rizika (visų pirma susijusi su ilgalaikiu projekto pobūdžiu ir netikrumu dėl jo rezultatų);

c)   
  spartos didėjimą
  : projektui užbaigti reikia mažiau laiko, palyginti su laiku, kurio reikėtų tam pačiam projektui užbaigti, jei jis būtų vykdomas be pagalbos;

d)   
  išleidžiamos bendros sumos didėjimą
  : didėja bendra pagalbos gavėjo MTTPI veiklai išleidžiama suma (skaičiuojant absoliučiąja verte arba pagal apyvartos dalį); keičiasi projektui numatytas biudžetas (ir atitinkamai nesumažėja kitų projektų biudžetas).

| 47. | Norėdama padaryti išvadą, kad pagalba padeda didinti MTTPI veiklos mastą EEE, Institucija atsižvelgs ne tik į grynąjį MTTPI veiklos, kurią vykdo įmonė, masto padidėjimą, bet ir į tai, kaip pagalba prisidėta prie bendro MTTPI veiklos išlaidų didėjimo atitinkamame sektoriuje, taip pat prie EEE padėties, susijusios su MTTPI, gerinimo tarptautiniu mastu. Bus palankiai vertinamos pagalbos priemonės, kurių atžvilgiu numatyta atlikti viešai skelbsimą jų prisidėjimo prie bendros svarbos tikslo ex post vertinimą. |
| --- | --- |

47.

Norėdama padaryti išvadą, kad pagalba padeda didinti MTTPI veiklos mastą EEE, Institucija atsižvelgs ne tik į grynąjį MTTPI veiklos, kurią vykdo įmonė, masto padidėjimą, bet ir į tai, kaip pagalba prisidėta prie bendro MTTPI veiklos išlaidų didėjimo atitinkamame sektoriuje, taip pat prie EEE padėties, susijusios su MTTPI, gerinimo tarptautiniu mastu. Bus palankiai vertinamos pagalbos priemonės, kurių atžvilgiu numatyta atlikti viešai skelbsimą jų prisidėjimo prie bendros svarbos tikslo ex post vertinimą.

4.2.   Valstybės intervencijos būtinybė

4.2.1.   Bendrosios sąlygos

| 48. | Kaip nurodyta 3 skirsnyje, valstybės pagalba gali būti reikalinga MTTPI veiklos mastui EEE didinti tuo atveju, jei pati rinka negali pasiekti veiksmingo rezultato. Norint įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant bendros svarbos tikslo, pirmiausia reikia nustatyti spręstiną problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to rinka negali padaryti pati. ELPA valstybės turėtų paaiškinti, kaip pagalbos priemone galima veiksmingai sumažinti rinkos nepakankamumo problemą, susijusią su bendros svarbos tikslo siekimu be tokios pagalbos. |
| --- | --- |

48.

Kaip nurodyta 3 skirsnyje, valstybės pagalba gali būti reikalinga MTTPI veiklos mastui EEE didinti tuo atveju, jei pati rinka negali pasiekti veiksmingo rezultato. Norint įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant bendros svarbos tikslo, pirmiausia reikia nustatyti spręstiną problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to rinka negali padaryti pati. ELPA valstybės turėtų paaiškinti, kaip pagalbos priemone galima veiksmingai sumažinti rinkos nepakankamumo problemą, susijusią su bendros svarbos tikslo siekimu be tokios pagalbos.

| 49. | MTTPI veiklą sudaro įvairi veikla, kuri daugelyje produktų rinkų paprastai vykdoma pradinės grandies rinkoje, panaudojant turimus pajėgumus naujiems arba patobulintiems produktams, paslaugoms ir procesams tose produktų rinkose arba visiškai naujose rinkose kurti, taip skatinant ekonomikos augimą, prisidedant prie teritorinės ir socialinės sanglaudos užtikrinimo arba stiprinant bendrus vartotojų interesus. Tačiau, turint omenyje esamus MTTPI pajėgumus, rinkos nepakankamumo problemos gali sukliudyti pasiekti geriausių rezultatų, ir rezultatai gali būti neveiksmingi dėl šių priežasčių:


  — | — | — |
| --- | --- | --- | --- |

49.

MTTPI veiklą sudaro įvairi veikla, kuri daugelyje produktų rinkų paprastai vykdoma pradinės grandies rinkoje, panaudojant turimus pajėgumus naujiems arba patobulintiems produktams, paslaugoms ir procesams tose produktų rinkose arba visiškai naujose rinkose kurti, taip skatinant ekonomikos augimą, prisidedant prie teritorinės ir socialinės sanglaudos užtikrinimo arba stiprinant bendrus vartotojų interesus. Tačiau, turint omenyje esamus MTTPI pajėgumus, rinkos nepakankamumo problemos gali sukliudyti pasiekti geriausių rezultatų, ir rezultatai gali būti neveiksmingi dėl šių priežasčių:

—

Tačiau ne visa MTTPI veiklos nauda yra vien tik poveikis išorei, o poveikio išorei egzistavimas taip pat automatiškai nereiškia, kad valstybės pagalba yra suderinama su EEE susitarimo veikimu. Apskritai vartotojai pasirengę mokėti už tiesioginę naujų produktų ir paslaugų naudą, o įmonės iš savo investicijų naudos gali gauti per kitas esamas priemones, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teises. Tačiau kai kuriais atvejais tos priemonės yra nepakankamos, ir dėl to išlieka rinkos nepakankamumo problema, kurią galima pašalinti valstybės pagalba. Pavyzdžiui, kaip dažnai argumentuojama fundamentinių mokslinių tyrimų atveju, gali būti sunku užtikrinti, kad kiti subjektai negalėtų naudotis kokios nors veiklos rezultatais, ir dėl šios priežasties ta veikla gali būti tenkinami visuomenės interesai. Kita vertus, labiau specifinės, su gamyba susijusios žinios dažnai gali būti gerai apsaugomos, pvz., patentais, taip užtikrinant išradėjui didesnę išradimo grąžą,

—

Tam tikrais atvejais dėl nepakankamos ir asimetrinės informacijos taip pat gali būti sunkiau gauti finansavimą. Tačiau nepakankama informacija ir rizikos egzistavimas automatiškai nereiškia, kad būtina valstybės pagalba. Projektų, kurių investicijų grąža privatiems subjektams yra mažesnė, nefinansavimas taip pat gali būti rinkos veiksmingumo požymis. Be to, rizika yra kiekvienos verslo veiklos dalis ir pati savaime nėra rinkos nepakankamumas. Tačiau asimetrinės informacijos atveju dėl rizikos gali padidėti finansavimo problemos,

—

4.2.2.   Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

| 50. | Nors tam tikros rinkos nepakankamumo problemos gali mažinti bendrą MTTPI veiklos mastą EEE, ne visas įmones ir ekonomikos sektorius jos paveikia vienodai. Todėl, pranešdamos apie individualią pagalbą, ELPA valstybės turėtų tinkamai informuoti apie tai, ar pagalba skirta bendram rinkos nepakankamumui, susijusiam su MTTPI veikla EEE, šalinti, ar konkrečiam rinkos nepakankamumui, susijusiam su, pavyzdžiui, tam tikru sektoriumi ar veiklos rūšimi, šalinti. |
| --- | --- |

50.

Nors tam tikros rinkos nepakankamumo problemos gali mažinti bendrą MTTPI veiklos mastą EEE, ne visas įmones ir ekonomikos sektorius jos paveikia vienodai. Todėl, pranešdamos apie individualią pagalbą, ELPA valstybės turėtų tinkamai informuoti apie tai, ar pagalba skirta bendram rinkos nepakankamumui, susijusiam su MTTPI veikla EEE, šalinti, ar konkrečiam rinkos nepakankamumui, susijusiam su, pavyzdžiui, tam tikru sektoriumi ar veiklos rūšimi, šalinti.

| 51. | Priklausomai nuo konkretaus rinkos nepakankamumo, kurį siekiama pašalinti, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:
  —   
  žinių sklaidą
  : numatytą žinių sklaidos lygį; sukurtų žinių specifiškumą; intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimą; papildomumo kitų produktų ir paslaugų atžvilgiu lygį,
  —   
  nepakankamą ir asimetrinę informaciją
  : MTTPI veiklos rizikos ir sudėtingumo lygį; išorės finansavimo poreikį; su galimybėmis gauti išorės finansavimą susijusias pagalbos gavėjo charakteristikas,
  —   
  koordinavimo problemas
  : bendradarbiaujančių įmonių skaičių; bendradarbiavimo intensyvumą; nesutampančius bendradarbiaujančių partnerių interesus; sutarčių rengimo problemas; bendradarbiavimo koordinavimo problemas. |
| --- | --- |

51.

Priklausomai nuo konkretaus rinkos nepakankamumo, kurį siekiama pašalinti, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:

—   
  žinių sklaidą
  : numatytą žinių sklaidos lygį; sukurtų žinių specifiškumą; intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimą; papildomumo kitų produktų ir paslaugų atžvilgiu lygį,

—   
  nepakankamą ir asimetrinę informaciją
  : MTTPI veiklos rizikos ir sudėtingumo lygį; išorės finansavimo poreikį; su galimybėmis gauti išorės finansavimą susijusias pagalbos gavėjo charakteristikas,

—   
  koordinavimo problemas
  : bendradarbiaujančių įmonių skaičių; bendradarbiavimo intensyvumą; nesutampančius bendradarbiaujančių partnerių interesus; sutarčių rengimo problemas; bendradarbiavimo koordinavimo problemas.

| 52. | Analizuodama įtariamo rinkos nepakankamumo atvejį, Institucija visų pirma atsižvelgs į atliktus sektorių palyginimus ir kitus tyrimus, kuriuos turėtų pateikti atitinkama ELPA valstybė. |
| --- | --- |

52.

Analizuodama įtariamo rinkos nepakankamumo atvejį, Institucija visų pirma atsižvelgs į atliktus sektorių palyginimus ir kitus tyrimus, kuriuos turėtų pateikti atitinkama ELPA valstybė.

| 53. | Pranešdamos apie grupėms skiriamą investicinę arba veiklos pagalbą, ELPA valstybės turi pateikti informaciją apie planuojamą arba numatomą inovacijų grupės specializaciją, esamą regioninį potencialą ir panašių tikslų siekiančių grupių egzistavimą EEE. |
| --- | --- |

53.

Pranešdamos apie grupėms skiriamą investicinę arba veiklos pagalbą, ELPA valstybės turi pateikti informaciją apie planuojamą arba numatomą inovacijų grupės specializaciją, esamą regioninį potencialą ir panašių tikslų siekiančių grupių egzistavimą EEE.

| 54. | Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (35), Institucija laikysis nuomonės, kad yra nustatyta, kad valstybės intervencija būtina. |
| --- | --- |

54.

Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (35), Institucija laikysis nuomonės, kad yra nustatyta, kad valstybės intervencija būtina.

| 55. | Kita vertus, jei valstybės pagalba bus skiriama projektams arba veiklai, kurie technologinio turinio, rizikos lygio ir masto atžvilgiu bus panašūs į rinkos sąlygomis EEE jau įgyvendintus projektus arba veiklą, Institucija iš esmės laikysis prielaidos, kad rinkos nepakankamumo nėra ir prašys pateikti papildomų valstybės intervencijos būtinybės įrodymų ir šią būtinybę pagrįsti. |
| --- | --- |

55.

Kita vertus, jei valstybės pagalba bus skiriama projektams arba veiklai, kurie technologinio turinio, rizikos lygio ir masto atžvilgiu bus panašūs į rinkos sąlygomis EEE jau įgyvendintus projektus arba veiklą, Institucija iš esmės laikysis prielaidos, kad rinkos nepakankamumo nėra ir prašys pateikti papildomų valstybės intervencijos būtinybės įrodymų ir šią būtinybę pagrįsti.

4.3.   Pagalbos priemonės tinkamumas

4.3.1.   Tinkamumas kitų politikos priemonių atžvilgiu

| 56. | Valstybės pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kurią ELPA valstybės gali naudoti MTTPI veiklai skatinti. Svarbu atsiminti, kad gali būti ir kitų, geresnių priemonių, tokių kaip paklausos srities priemonės, apimančios reguliavimą, viešuosius pirkimus arba standartizavimą, taip pat viešųjų mokslinių tyrimų ir švietimo finansavimo didinimas ir bendrosios fiskalinės priemonės. Politikos priemonės tinkamumas konkrečiomis aplinkybėmis paprastai yra susijęs su sprendžiamos problemos pobūdžiu. Pavyzdžiui, norint pašalinti sunkumus naujiems rinkos dalyviams naudotis MTTPI rezultatais, tinkamesnė priemonė gali būti ne valstybės pagalba, o rinkos kliūčių mažinimas. Siekiant spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą, tinkamesnė priemonė gali būti ne valstybės pagalbos teikimas, o didesnės investicijos į švietimą. |
| --- | --- |

56.

Valstybės pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kurią ELPA valstybės gali naudoti MTTPI veiklai skatinti. Svarbu atsiminti, kad gali būti ir kitų, geresnių priemonių, tokių kaip paklausos srities priemonės, apimančios reguliavimą, viešuosius pirkimus arba standartizavimą, taip pat viešųjų mokslinių tyrimų ir švietimo finansavimo didinimas ir bendrosios fiskalinės priemonės. Politikos priemonės tinkamumas konkrečiomis aplinkybėmis paprastai yra susijęs su sprendžiamos problemos pobūdžiu. Pavyzdžiui, norint pašalinti sunkumus naujiems rinkos dalyviams naudotis MTTPI rezultatais, tinkamesnė priemonė gali būti ne valstybės pagalba, o rinkos kliūčių mažinimas. Siekiant spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą, tinkamesnė priemonė gali būti ne valstybės pagalbos teikimas, o didesnės investicijos į švietimą.

| 57. | Pagalba MTTPI, nepaisant bendro draudimo teikti valstybės pagalbą, gali būti išimtinai leidžiama, jeigu ji yra būtina bendros svarbos tikslui pasiekti. Todėl šiuo atžvilgiu svarbu tai, ar ir kokiu mastu MTTPI pagalba gali būti laikoma tinkama priemone MTTPI veiklai intensyvinti, atsižvelgiant į tai, kad tokių pat rezultatų būtų galima pasiekti kitomis mažiau rinką iškraipančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

57.

Pagalba MTTPI, nepaisant bendro draudimo teikti valstybės pagalbą, gali būti išimtinai leidžiama, jeigu ji yra būtina bendros svarbos tikslui pasiekti. Todėl šiuo atžvilgiu svarbu tai, ar ir kokiu mastu MTTPI pagalba gali būti laikoma tinkama priemone MTTPI veiklai intensyvinti, atsižvelgiant į tai, kad tokių pat rezultatų būtų galima pasiekti kitomis mažiau rinką iškraipančiomis priemonėmis.

| 58. | Atlikdama suderinamumo analizę, Institucija visų pirma atsižvelgs į visus atitinkamos ELPA valstybės atliktus siūlomos priemonės poveikio vertinimus. Priemonės, kurių atžvilgiu ELPA valstybės yra apsvarsčiusios kitas politikos galimybes ir nustačiusios bei Institucijai nurodžiusios atrankinės priemonės, pvz., valstybės pagalbos, naudojimo pranašumą, yra laikomos tinkamomis. |
| --- | --- |

58.

Atlikdama suderinamumo analizę, Institucija visų pirma atsižvelgs į visus atitinkamos ELPA valstybės atliktus siūlomos priemonės poveikio vertinimus. Priemonės, kurių atžvilgiu ELPA valstybės yra apsvarsčiusios kitas politikos galimybes ir nustačiusios bei Institucijai nurodžiusios atrankinės priemonės, pvz., valstybės pagalbos, naudojimo pranašumą, yra laikomos tinkamomis.

| 59. | Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (36), Institucija laikysis nuomonės, kad yra nustatyta, kad pagalbos priemonė yra tinkama. |
| --- | --- |

59.

Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (36), Institucija laikysis nuomonės, kad yra nustatyta, kad pagalbos priemonė yra tinkama.

4.3.2.   Tinkamumas skirtingų pagalbos priemonių atžvilgiu

| 60. | Valstybės pagalbą MTTPI galima skirti įvairiai. Todėl ELPA valstybės turėtų užtikrinti, kad pagalba būtų skiriama taip, kad tikėtinas konkurencijos ir prekybos iškraipymas būtų pats mažiausias. Atsižvelgiant į tai, jei pagalba skiriama suteikiant tiesioginį piniginį pranašumą (pvz., skiriamos tiesioginės dotacijos, atleidžiama nuo mokesčių ar kitų privalomųjų įmokų arba jie sumažinami, palankiomis kainomis suteikiama žemė, produktai ar paslaugos), atitinkama ELPA valstybė turi pateikti kitų galimybių analizę ir paaiškinti, kodėl mažiau tikslinga teikti pagalbą kitais, galbūt mažiau konkurenciją ar prekybą iškraipančiais būdais, tokiais kaip grąžintini avansai arba skolos ar nuosavo kapitalo priemonėmis pagrįsta pagalba (pvz., valstybės garantijos, akcijų įsigijimas ar kiti paskolos ar kapitalo suteikimo palankiomis sąlygomis būdai). |
| --- | --- |

60.

Valstybės pagalbą MTTPI galima skirti įvairiai. Todėl ELPA valstybės turėtų užtikrinti, kad pagalba būtų skiriama taip, kad tikėtinas konkurencijos ir prekybos iškraipymas būtų pats mažiausias. Atsižvelgiant į tai, jei pagalba skiriama suteikiant tiesioginį piniginį pranašumą (pvz., skiriamos tiesioginės dotacijos, atleidžiama nuo mokesčių ar kitų privalomųjų įmokų arba jie sumažinami, palankiomis kainomis suteikiama žemė, produktai ar paslaugos), atitinkama ELPA valstybė turi pateikti kitų galimybių analizę ir paaiškinti, kodėl mažiau tikslinga teikti pagalbą kitais, galbūt mažiau konkurenciją ar prekybą iškraipančiais būdais, tokiais kaip grąžintini avansai arba skolos ar nuosavo kapitalo priemonėmis pagrįsta pagalba (pvz., valstybės garantijos, akcijų įsigijimas ar kiti paskolos ar kapitalo suteikimo palankiomis sąlygomis būdai).

| 61. | Pagalbos priemonė turėtų būti pasirinkta atsižvelgiant į rinkos nepakankamumo problemą, kurią šia priemone siekiama spręsti. Pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos nepakankamumas yra susijęs su sunkumais gauti skolinį finansavimą iš išorės dėl asimetrinės informacijos, ELPA valstybės pagalbą paprastai turėtų teikti likvidumo paramos, pvz., paskolos ar garantijos, o ne dotacijos pavidalu. Tais atvejais, kai su įmone būtina tam tikru mastu pasidalyti rizika, pasirinktina pagalbos priemonė paprastai turėtų būti grąžintinas avansas. ELPA valstybės turi pagrįsti priemonės, pasirinktos konkrečiai rinkos nepakankamumo problemai spręsti, tinkamumą visų pirma tais atvejais, kai su rinka glaudžiai susijusiai veiklai pagalba teikiama kitu nei likvidumo paramos arba grąžintino avanso pavidalu. |
| --- | --- |

61.

Pagalbos priemonė turėtų būti pasirinkta atsižvelgiant į rinkos nepakankamumo problemą, kurią šia priemone siekiama spręsti. Pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos nepakankamumas yra susijęs su sunkumais gauti skolinį finansavimą iš išorės dėl asimetrinės informacijos, ELPA valstybės pagalbą paprastai turėtų teikti likvidumo paramos, pvz., paskolos ar garantijos, o ne dotacijos pavidalu. Tais atvejais, kai su įmone būtina tam tikru mastu pasidalyti rizika, pasirinktina pagalbos priemonė paprastai turėtų būti grąžintinas avansas. ELPA valstybės turi pagrįsti priemonės, pasirinktos konkrečiai rinkos nepakankamumo problemai spręsti, tinkamumą visų pirma tais atvejais, kai su rinka glaudžiai susijusiai veiklai pagalba teikiama kitu nei likvidumo paramos arba grąžintino avanso pavidalu.

4.4.   Skatinamasis poveikis

4.4.1.   Bendrosios sąlygos

| 62. | MTTPI pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik jei ji turi skatinamąjį poveikį. Skatinamasis poveikis daromas tuo atveju, jei dėl pagalbos pasikeičia įmonės elgesys – ji pradeda vykdyti papildomą veiklą, kurios, negavusi pagalbos, ji nevykdytų arba vykdytų ją ribotai arba kitaip. Tačiau pagalba negali būti subsidijuojamos veiklos išlaidos, kurias įmonė būtų patyrusi bet kuriuo atveju, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika (37). |
| --- | --- |

62.

MTTPI pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik jei ji turi skatinamąjį poveikį. Skatinamasis poveikis daromas tuo atveju, jei dėl pagalbos pasikeičia įmonės elgesys – ji pradeda vykdyti papildomą veiklą, kurios, negavusi pagalbos, ji nevykdytų arba vykdytų ją ribotai arba kitaip. Tačiau pagalba negali būti subsidijuojamos veiklos išlaidos, kurias įmonė būtų patyrusi bet kuriuo atveju, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika (37).

| 63. | Institucijos nuomone, pagalba nedaro skatinamojo poveikio jos gavėjui, jeigu su atitinkama MTTPI veikla susijęs darbas (38) buvo pradėtas prieš pagalbos gavėjui pateikiant pagalbos paraišką nacionalinėms valdžios institucijoms (39). Jei darbai buvo pradėti prieš pagalbos gavėjui pateikiant pagalbos paraišką nacionalinėms valdžios institucijoms, projektas neatitiks pagalbos skyrimo reikalavimų. |
| --- | --- |

63.

Institucijos nuomone, pagalba nedaro skatinamojo poveikio jos gavėjui, jeigu su atitinkama MTTPI veikla susijęs darbas (38) buvo pradėtas prieš pagalbos gavėjui pateikiant pagalbos paraišką nacionalinėms valdžios institucijoms (39). Jei darbai buvo pradėti prieš pagalbos gavėjui pateikiant pagalbos paraišką nacionalinėms valdžios institucijoms, projektas neatitiks pagalbos skyrimo reikalavimų.

| 64. | Pagalbos paraiškoje turi būti nurodytas bent pareiškėjo pavadinimas ir dydis, projekto aprašas, įskaitant jo vietą ir pradžios bei pabaigos datas, jam įgyvendinti reikiamos viešosios paramos suma ir tinkamų finansuoti išlaidų sąrašas. |
| --- | --- |

64.

Pagalbos paraiškoje turi būti nurodytas bent pareiškėjo pavadinimas ir dydis, projekto aprašas, įskaitant jo vietą ir pradžios bei pabaigos datas, jam įgyvendinti reikiamos viešosios paramos suma ir tinkamų finansuoti išlaidų sąrašas.

| 65. | Jeigu fiskalinės priemonės yra valstybės pagalba, Institucija, remdamasi ELPA valstybių pateiktais vertinimo tyrimų duomenimis (40), gali laikytis nuomonės, kad tos priemonės turi skatinamąjį poveikį tuo atžvilgiu, kad įmonės skatinamos didinti išlaidas MTTPI. |
| --- | --- |

65.

Jeigu fiskalinės priemonės yra valstybės pagalba, Institucija, remdamasi ELPA valstybių pateiktais vertinimo tyrimų duomenimis (40), gali laikytis nuomonės, kad tos priemonės turi skatinamąjį poveikį tuo atžvilgiu, kad įmonės skatinamos didinti išlaidas MTTPI.

4.4.2.   Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

| 66. | Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju ELPA valstybės turi įrodyti Institucijai, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, t. y. jos turi pateikti aiškių įrodymų, kad pagalba daro teigiamą poveikį įmonės sprendimui vykdyti MTTPI veiklą, kuri kitaip nebūtų vykdoma. Kad Institucija galėtų atlikti išsamų atitinkamos pagalbos priemonės vertinimą, atitinkama ELPA valstybė turi pateikti ne tik informaciją apie remiamą projektą, bet ir kuo išsamesnį aprašymą, kas būtų atsitikę arba ko pagrįstai būtų buvę galima tikėtis nesuteikus pagalbos, t. y. priešingos padėties scenarijaus atveju. Priešingos padėties scenarijus gali būti susijęs su atveju, kai nevykdomas alternatyvus projektas, arba su aiškiai apibrėžtu ir pakankamai nuspėjamu alternatyviu projektu, kurį pagalbos gavėjas svarsto priimdamas vidaus sprendimus, taip pat su alternatyviu visiškai arba iš dalies ne EEE vykdomu projektu. |
| --- | --- |

66.

Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju ELPA valstybės turi įrodyti Institucijai, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, t. y. jos turi pateikti aiškių įrodymų, kad pagalba daro teigiamą poveikį įmonės sprendimui vykdyti MTTPI veiklą, kuri kitaip nebūtų vykdoma. Kad Institucija galėtų atlikti išsamų atitinkamos pagalbos priemonės vertinimą, atitinkama ELPA valstybė turi pateikti ne tik informaciją apie remiamą projektą, bet ir kuo išsamesnį aprašymą, kas būtų atsitikę arba ko pagrįstai būtų buvę galima tikėtis nesuteikus pagalbos, t. y. priešingos padėties scenarijaus atveju. Priešingos padėties scenarijus gali būti susijęs su atveju, kai nevykdomas alternatyvus projektas, arba su aiškiai apibrėžtu ir pakankamai nuspėjamu alternatyviu projektu, kurį pagalbos gavėjas svarsto priimdamas vidaus sprendimus, taip pat su alternatyviu visiškai arba iš dalies ne EEE vykdomu projektu.

| 67. | Atlikdama analizę, Institucija atsižvelgs į šiuos aspektus:


  — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

67.

Atlikdama analizę, Institucija atsižvelgs į šiuos aspektus:

—

—

—

—

—

| 68. | ELPA valstybės visų pirma raginamos remtis valdybos dokumentais, rizikos vertinimais, finansinėmis ataskaitomis, vidaus verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu projektu susijusiais tyrimais. Įrodyti skatinamąjį poveikį ELPA valstybėms padėtų dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, išlaidų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai aprašomi įvairūs investavimo scenarijai, arba finansų įstaigoms pateikti dokumentai. |
| --- | --- |

68.

ELPA valstybės visų pirma raginamos remtis valdybos dokumentais, rizikos vertinimais, finansinėmis ataskaitomis, vidaus verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu projektu susijusiais tyrimais. Įrodyti skatinamąjį poveikį ELPA valstybėms padėtų dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, išlaidų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai aprašomi įvairūs investavimo scenarijai, arba finansų įstaigoms pateikti dokumentai.

| 69. | Siekdama užtikrinti, kad skatinamasis poveikis būtų nustatytas objektyviai, atlikdama vertinimą Institucija gali palyginti duomenis, susijusius su konkrečia bendrove, su duomenimis, susijusiais su pramonės sektoriumi, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą. Visų pirma, jei įmanoma, ELPA valstybės turėtų pateikti su pramonės sektoriumi susijusius duomenis, rodančius, kad pagalbos gavėjo priešingos padėties scenarijus, jam būtinas pelningumo lygis ir numatomi grynųjų pinigų srautai yra pagrįsti. |
| --- | --- |

69.

Siekdama užtikrinti, kad skatinamasis poveikis būtų nustatytas objektyviai, atlikdama vertinimą Institucija gali palyginti duomenis, susijusius su konkrečia bendrove, su duomenimis, susijusiais su pramonės sektoriumi, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą. Visų pirma, jei įmanoma, ELPA valstybės turėtų pateikti su pramonės sektoriumi susijusius duomenis, rodančius, kad pagalbos gavėjo priešingos padėties scenarijus, jam būtinas pelningumo lygis ir numatomi grynųjų pinigų srautai yra pagrįsti.

| 70. | Šiuo atžvilgiu pelningumo lygis gali būti įvertintas taikant metodus, kuriuos, kaip galima įrodyti, naudoja pagalbą gaunanti įmonė arba kurie paprastai naudojami konkrečiame pramonės sektoriuje, pvz., grynosios dabartinės projekto vertės (GDV) (41), vidinės grąžos normos (VGN) (42) arba vidutinės panaudoto kapitalo grąžos (PKG) vertinimo metodus. |
| --- | --- |

70.

Šiuo atžvilgiu pelningumo lygis gali būti įvertintas taikant metodus, kuriuos, kaip galima įrodyti, naudoja pagalbą gaunanti įmonė arba kurie paprastai naudojami konkrečiame pramonės sektoriuje, pvz., grynosios dabartinės projekto vertės (GDV) (41), vidinės grąžos normos (VGN) (42) arba vidutinės panaudoto kapitalo grąžos (PKG) vertinimo metodus.

| 71. | Jeigu pagalba nepakeičia gavėjo elgesio, t. y. nepaskatina jo vykdyti papildomos MTTPI veiklos, ji neturi teigiamo poveikio MTTPI veiklos skatinimo EEE atžvilgiu. Todėl pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu tais atvejais, kai nustatoma, kad tokia pati veikla galėtų būti ir būtų vykdoma net ir neskyrus pagalbos. |
| --- | --- |

71.

Jeigu pagalba nepakeičia gavėjo elgesio, t. y. nepaskatina jo vykdyti papildomos MTTPI veiklos, ji neturi teigiamo poveikio MTTPI veiklos skatinimo EEE atžvilgiu. Todėl pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu tais atvejais, kai nustatoma, kad tokia pati veikla galėtų būti ir būtų vykdoma net ir neskyrus pagalbos.

4.5.   Pagalbos proporcingumas

4.5.1.   Bendrosios sąlygos

| 72. | Kad bet kuri MTTPI pagalba būtų laikoma proporcinga, jos dydis turi būti apribotas iki minimumo, būtino remiamai veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

72.

Kad bet kuri MTTPI pagalba būtų laikoma proporcinga, jos dydis turi būti apribotas iki minimumo, būtino remiamai veiklai vykdyti.

4.5.1.1.   Didžiausias pagalbos intensyvumas

| 73. | Siekiant užtikrinti, kad pagalbos lygis būtų proporcingas rinkos nepakankamumui, kurį šia pagalba ketinama pašalinti, pagalbos dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į iš anksto nustatytų tinkamų finansuoti išlaidų grupę ir apribotas iki tam tikros tų tinkamų finansuoti išlaidų dalies (toliau – pagalbos intensyvumas). Pagalbos intensyvumas turi būti nustatytas kiekvienam pagalbos gavėjui, taip pat ir bendradarbiavimo projekto atveju. |
| --- | --- |

73.

Siekiant užtikrinti, kad pagalbos lygis būtų proporcingas rinkos nepakankamumui, kurį šia pagalba ketinama pašalinti, pagalbos dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į iš anksto nustatytų tinkamų finansuoti išlaidų grupę ir apribotas iki tam tikros tų tinkamų finansuoti išlaidų dalies (toliau – pagalbos intensyvumas). Pagalbos intensyvumas turi būti nustatytas kiekvienam pagalbos gavėjui, taip pat ir bendradarbiavimo projekto atveju.

| 74. | Norėdama užtikrinti nuspėjamumą ir vienodas sąlygas, Institucija MTTPI pagalbai taiko didžiausią pagalbos intensyvumą, nustatomą remiantis šiais trimis kriterijais: i) pagalbos artimumu rinkai, kaip tikėtino neigiamo pagalbos poveikio ir jos poreikio rodikliu, atsižvelgiant į galimas didesnes pajamas, kurių galima tikėtis iš remiamos veiklos; ii) pagalbos gavėjo dydžiu, kaip didesnių sunkumų, kuriuos paprastai patiria mažesnės įmonės, siekdamos finansuoti rizikingą projektą, rodikliu; iii) rinkos nepakankamumo problemos, pavyzdžiui, tikėtino su žinių sklaida susijusio poveikio išorei, dydžiu. Todėl technologinės plėtros ir inovacijų veiklai skiriamos pagalbos intensyvumas paprastai turėtų būti mažesnis už mokslinių tyrimų veiklai skiriamos pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

74.

Norėdama užtikrinti nuspėjamumą ir vienodas sąlygas, Institucija MTTPI pagalbai taiko didžiausią pagalbos intensyvumą, nustatomą remiantis šiais trimis kriterijais: i) pagalbos artimumu rinkai, kaip tikėtino neigiamo pagalbos poveikio ir jos poreikio rodikliu, atsižvelgiant į galimas didesnes pajamas, kurių galima tikėtis iš remiamos veiklos; ii) pagalbos gavėjo dydžiu, kaip didesnių sunkumų, kuriuos paprastai patiria mažesnės įmonės, siekdamos finansuoti rizikingą projektą, rodikliu; iii) rinkos nepakankamumo problemos, pavyzdžiui, tikėtino su žinių sklaida susijusio poveikio išorei, dydžiu. Todėl technologinės plėtros ir inovacijų veiklai skiriamos pagalbos intensyvumas paprastai turėtų būti mažesnis už mokslinių tyrimų veiklai skiriamos pagalbos intensyvumą.

| 75. | Kiekvienos pagalbos priemonės, kuriai taikomos šios gairės, tinkamos finansuoti išlaidos nustatytos I priede. Kai MTTP projektas apima įvairias užduotis, kiekvieną reikalavimus atitinkančią užduotį turi būti galima priskirti prie fundamentinių mokslinių tyrimų, pramoninių mokslinių tyrimų ar bandomosios taikomosios veiklos kategorijos (43). Priskirdama įvairias veiklos rūšis prie atitinkamų kategorijų, Institucija remsis savo praktika, taip pat EBPO Frascati vadove pateiktais konkrečiais pavyzdžiais ir paaiškinimais (44). |
| --- | --- |

75.

Kiekvienos pagalbos priemonės, kuriai taikomos šios gairės, tinkamos finansuoti išlaidos nustatytos I priede. Kai MTTP projektas apima įvairias užduotis, kiekvieną reikalavimus atitinkančią užduotį turi būti galima priskirti prie fundamentinių mokslinių tyrimų, pramoninių mokslinių tyrimų ar bandomosios taikomosios veiklos kategorijos (43). Priskirdama įvairias veiklos rūšis prie atitinkamų kategorijų, Institucija remsis savo praktika, taip pat EBPO Frascati vadove pateiktais konkrečiais pavyzdžiais ir paaiškinimais (44).

| 76. | Didžiausias pagalbos intensyvumas, paprastai taikomas visoms reikalavimus atitinkančioms MTTPI priemonėms, yra nustatytas II priede (45). |
| --- | --- |

76.

Didžiausias pagalbos intensyvumas, paprastai taikomas visoms reikalavimus atitinkančioms MTTPI priemonėms, yra nustatytas II priede (45).

| 77. | Skiriant valstybės pagalbą projektui, kurį bendradarbiaudamos vykdo mokslinių tyrimų organizacijos ir įmonės, bendra pagalba, kurią sudaro tiesioginė viešoji parama ir mokslinių tyrimų organizacijų įnašai į tą patį projektą, jeigu jie yra pagalba, negali viršyti kiekvienai pagalbą gaunančiai įmonei taikomo pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

77.

Skiriant valstybės pagalbą projektui, kurį bendradarbiaudamos vykdo mokslinių tyrimų organizacijos ir įmonės, bendra pagalba, kurią sudaro tiesioginė viešoji parama ir mokslinių tyrimų organizacijų įnašai į tą patį projektą, jeigu jie yra pagalba, negali viršyti kiekvienai pagalbą gaunančiai įmonei taikomo pagalbos intensyvumo.

4.5.1.2.   Grąžintinas avansas

| 78. | Jeigu ELPA valstybė suteikia grąžintiną avansą, kuris pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį laikomas valstybės pagalba, taikomos šiame skirsnyje nurodytos taisyklės. |
| --- | --- |

78.

Jeigu ELPA valstybė suteikia grąžintiną avansą, kuris pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį laikomas valstybės pagalba, taikomos šiame skirsnyje nurodytos taisyklės.

| 79. | Jei ELPA valstybė, remdamasi galiojančia metodika, pagrįsta pakankamais patikrinamais duomenimis, gali įrodyti, kad galima apskaičiuoti grąžintino avanso bendrą subsidijos ekvivalentą, ji gali pranešti Institucijai apie pagalbos schemą ir susijusią metodiką. Jeigu, Institucijos manymu, ši metodika yra priimtina, o schema suderinama, pagalbą galima suteikti remiantis grąžintino avanso bendru subsidijos ekvivalentu, neviršijant II priede nustatyto pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

79.

Jei ELPA valstybė, remdamasi galiojančia metodika, pagrįsta pakankamais patikrinamais duomenimis, gali įrodyti, kad galima apskaičiuoti grąžintino avanso bendrą subsidijos ekvivalentą, ji gali pranešti Institucijai apie pagalbos schemą ir susijusią metodiką. Jeigu, Institucijos manymu, ši metodika yra priimtina, o schema suderinama, pagalbą galima suteikti remiantis grąžintino avanso bendru subsidijos ekvivalentu, neviršijant II priede nustatyto pagalbos intensyvumo.

| 80. | Visais kitais atvejais grąžintinas avansas nurodomas kaip tinkamų finansuoti išlaidų procentinė dalis ir gali viršyti taikytiną didžiausią pagalbos intensyvumą 10 procentinių punktų, jeigu laikomasi toliau nurodytų sąlygų:






  a) | priemonėje turi būti numatyta, kad sėkmingo įgyvendinimo atveju avansas turi būti grąžintas taikant palūkanų normą, ne mažesnę kaip diskonto norma, nustatyta taikant Institucijos orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą (46); |
| --- | --- | --- |

80.

Visais kitais atvejais grąžintinas avansas nurodomas kaip tinkamų finansuoti išlaidų procentinė dalis ir gali viršyti taikytiną didžiausią pagalbos intensyvumą 10 procentinių punktų, jeigu laikomasi toliau nurodytų sąlygų:

a)

priemonėje turi būti numatyta, kad sėkmingo įgyvendinimo atveju avansas turi būti grąžintas taikant palūkanų normą, ne mažesnę kaip diskonto norma, nustatyta taikant Institucijos orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą (46);

| b) | jeigu projektas įgyvendintas sėkmingiau, palyginti su numatytu sėkmingu įgyvendinimu, atitinkama ELPA valstybė turėtų prašyti, kad būtų išmokėta suma, didesnė už grąžintiną avanso sumą, įskaitant palūkanas, apskaičiuotas taikant galiojančią diskonto normą; |
| --- | --- |

b)

jeigu projektas įgyvendintas sėkmingiau, palyginti su numatytu sėkmingu įgyvendinimu, atitinkama ELPA valstybė turėtų prašyti, kad būtų išmokėta suma, didesnė už grąžintiną avanso sumą, įskaitant palūkanas, apskaičiuotas taikant galiojančią diskonto normą;

| c) | projektui nepavykus, nebūtina grąžinti viso avanso. Jei projektas įgyvendintas iš dalies sėkmingai, grąžintina suma turėtų būti proporcinga sėkmingai įgyvendintai projekto daliai. |
| --- | --- |

c)

projektui nepavykus, nebūtina grąžinti viso avanso. Jei projektas įgyvendintas iš dalies sėkmingai, grąžintina suma turėtų būti proporcinga sėkmingai įgyvendintai projekto daliai.

| 81. | Kad Institucija galėtų įvertinti priemonę, joje turi būti numatytos išsamios avanso grąžinimo sėkmingo įgyvendinimo atveju nuostatos, kuriomis, remiantis pagrįsta ir atsargia hipoteze, turi būti aiškiai apibrėžta, kas bus laikoma sėkmingu įgyvendinimu. |
| --- | --- |

81.

Kad Institucija galėtų įvertinti priemonę, joje turi būti numatytos išsamios avanso grąžinimo sėkmingo įgyvendinimo atveju nuostatos, kuriomis, remiantis pagrįsta ir atsargia hipoteze, turi būti aiškiai apibrėžta, kas bus laikoma sėkmingu įgyvendinimu.

4.5.1.3.   Fiskalinės priemonės

| 82. | Jeigu fiskalinė priemonė yra valstybės pagalba, jos pagalbos intensyvumą galima apskaičiuoti arba atskirų projektų, arba įmonės lygmeniu kaip bendros mokesčių lengvatos sumos ir visų tinkamų finansuoti MTTPI veiklos išlaidų, patirtų per ne daugiau kaip trejus iš eilės einančius finansinius metus, sumos santykį. Pastaruoju atveju fiskalinė priemonė gali būti be išimties taikoma bet kokiai reikalavimus atitinkančiai veiklai, neviršijant bandomajai taikomajai veiklai taikomo pagalbos intensyvumo (47). |
| --- | --- |

82.

Jeigu fiskalinė priemonė yra valstybės pagalba, jos pagalbos intensyvumą galima apskaičiuoti arba atskirų projektų, arba įmonės lygmeniu kaip bendros mokesčių lengvatos sumos ir visų tinkamų finansuoti MTTPI veiklos išlaidų, patirtų per ne daugiau kaip trejus iš eilės einančius finansinius metus, sumos santykį. Pastaruoju atveju fiskalinė priemonė gali būti be išimties taikoma bet kokiai reikalavimus atitinkančiai veiklai, neviršijant bandomajai taikomajai veiklai taikomo pagalbos intensyvumo (47).

4.5.1.4.   Pagalbos sumavimas

| 83. | Pagalba gali būti suteikta vienu metu pagal kelias pagalbos schemas arba sumuojama su ad hoc pagalba, jeigu bendra veiklai arba projektui skirtos valstybės pagalbos suma neviršija šiose gairėse nustatytų pagalbos viršutinių ribų. Kaip priminta 9 punkte, centralizuotai Europos Sąjungos institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių ar kitų įstaigų valdomas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nekontroliuoja ELPA valstybės, nėra valstybės pagalba, ir į jį neturėtų būti atsižvelgiama. Jeigu toks finansavimas skiriamas kartu su valstybės pagalba, bendra viešojo finansavimo, skirto toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, suma turi neviršyti taikomose EEE susitarimo taisyklėse nustatytos palankiausios finansavimo normos. |
| --- | --- |

83.

Pagalba gali būti suteikta vienu metu pagal kelias pagalbos schemas arba sumuojama su ad hoc pagalba, jeigu bendra veiklai arba projektui skirtos valstybės pagalbos suma neviršija šiose gairėse nustatytų pagalbos viršutinių ribų. Kaip priminta 9 punkte, centralizuotai Europos Sąjungos institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių ar kitų įstaigų valdomas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nekontroliuoja ELPA valstybės, nėra valstybės pagalba, ir į jį neturėtų būti atsižvelgiama. Jeigu toks finansavimas skiriamas kartu su valstybės pagalba, bendra viešojo finansavimo, skirto toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, suma turi neviršyti taikomose EEE susitarimo taisyklėse nustatytos palankiausios finansavimo normos.

| 84. | Jeigu MTTPI pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios išlaidos potencialiai visiškai arba iš dalies atitinka ir kitos paskirties pagalbos skyrimo reikalavimus, abiejų rūšių pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiai išlaidų daliai bus taikoma palankiausia viršutinė riba pagal atitinkamas taisykles. |
| --- | --- |

84.

Jeigu MTTPI pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios išlaidos potencialiai visiškai arba iš dalies atitinka ir kitos paskirties pagalbos skyrimo reikalavimus, abiejų rūšių pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiai išlaidų daliai bus taikoma palankiausia viršutinė riba pagal atitinkamas taisykles.

| 85. | Pagalba MTTPI negali būti sumuojama su de minimis parama toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, jeigu dėl to pagalbos intensyvumas viršytų šiose gairėse nustatytą pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

85.

Pagalba MTTPI negali būti sumuojama su de minimis parama toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, jeigu dėl to pagalbos intensyvumas viršytų šiose gairėse nustatytą pagalbos intensyvumą.

4.5.2.   Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

| 86. | Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju proporcingumui užtikrinti nepakanka vien neviršyti nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

86.

Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju proporcingumui užtikrinti nepakanka vien neviršyti nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo.

| 87. | Paprastai – taip pat siekdama nustatyti, ar pagalba yra proporcinga, – Institucija tikrins, ar pagalbos suma neviršija minimumo, būtino, kad remiamas projektas būtų pakankamai pelningas, pavyzdžiui, kad būtų įmanoma pasiekti VGN, atitinkančią konkrečiam sektoriui ar įmonei būdingą normą arba minimalią pelningumo normą. Šiuo tikslu taip pat galima naudoti grąžos normas, kurių pagalbos gavėjas paprastai reikalauja kituose MTTPI projektuose, atsižvelgti į pagalbos gavėjo bendras kapitalo sąnaudas arba grąžą, kuri paprastai gaunama atitinkamame sektoriuje. Reikia atsižvelgti į visas atitinkamas projekto įgyvendinimo laikotarpiu numatomas išlaidas ir naudą, įskaitant išlaidas ir pajamas, kurias lemia MTTPI veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

87.

Paprastai – taip pat siekdama nustatyti, ar pagalba yra proporcinga, – Institucija tikrins, ar pagalbos suma neviršija minimumo, būtino, kad remiamas projektas būtų pakankamai pelningas, pavyzdžiui, kad būtų įmanoma pasiekti VGN, atitinkančią konkrečiam sektoriui ar įmonei būdingą normą arba minimalią pelningumo normą. Šiuo tikslu taip pat galima naudoti grąžos normas, kurių pagalbos gavėjas paprastai reikalauja kituose MTTPI projektuose, atsižvelgti į pagalbos gavėjo bendras kapitalo sąnaudas arba grąžą, kuri paprastai gaunama atitinkamame sektoriuje. Reikia atsižvelgti į visas atitinkamas projekto įgyvendinimo laikotarpiu numatomas išlaidas ir naudą, įskaitant išlaidas ir pajamas, kurias lemia MTTPI veiklos rezultatai.

| 88. | Jeigu įrodoma, pavyzdžiui, bendrovės vidaus dokumentais, kad pagalbos gavėjas turi aiškų pasirinkimą vykdyti arba remiamą projektą, arba alternatyvų neremiamą projektą, pagalba bus laikoma apribota iki minimumo, tik jei jos suma neviršys atitinkamos veiklos įgyvendinimo grynųjų papildomų išlaidų, palyginti su projektu, kuris būtų vykdomas priešingu atveju, jei pagalba nebūtų teikiama. Siekdama nustatyti grynąsias papildomas išlaidas, Institucija palygins numatomas investicijų į remiamą projektą grynąsias dabartines vertes su projektu, kuris būtų vykdomas priešingu atveju, atsižvelgdama į skirtingų verslo scenarijų tikimybę (48). |
| --- | --- |

88.

Jeigu įrodoma, pavyzdžiui, bendrovės vidaus dokumentais, kad pagalbos gavėjas turi aiškų pasirinkimą vykdyti arba remiamą projektą, arba alternatyvų neremiamą projektą, pagalba bus laikoma apribota iki minimumo, tik jei jos suma neviršys atitinkamos veiklos įgyvendinimo grynųjų papildomų išlaidų, palyginti su projektu, kuris būtų vykdomas priešingu atveju, jei pagalba nebūtų teikiama. Siekdama nustatyti grynąsias papildomas išlaidas, Institucija palygins numatomas investicijų į remiamą projektą grynąsias dabartines vertes su projektu, kuris būtų vykdomas priešingu atveju, atsižvelgdama į skirtingų verslo scenarijų tikimybę (48).

| 89. | Jei pagalba teikiama MTTP projektams arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti arba atnaujinti ir Institucija, remdamasi 87 arba 88 punkte nustatyta metodika, gali nustatyti, kad pagalba yra griežtai apribota iki būtino minimumo, gali būti leidžiamas didesnis negu II priede nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas, neviršijant toliau pateikiamoje lentelėje nustatytų lygių.








  (%) |
| --- | --- |
| | Mažoji įmonė | Vidutinė įmonė | Didelė įmonė |
| Pagalba MTTP projektams |
| Fundamentiniai moksliniai tyrimai | 100 | 100 | 100 |
| Taikomieji moksliniai tyrimai | 80 | 70 | 60 |
| — | jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba |

89.

Jei pagalba teikiama MTTP projektams arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti arba atnaujinti ir Institucija, remdamasi 87 arba 88 punkte nustatyta metodika, gali nustatyti, kad pagalba yra griežtai apribota iki būtino minimumo, gali būti leidžiamas didesnis negu II priede nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas, neviršijant toliau pateikiamoje lentelėje nustatytų lygių.

(%)

Mažoji įmonė

Vidutinė įmonė

Didelė įmonė

Pagalba MTTP projektams

Fundamentiniai moksliniai tyrimai

100

100

100

Taikomieji moksliniai tyrimai

80

70

60

—

jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba

| — | jei vykdoma plati rezultatų sklaida |
| --- | --- |

—

jei vykdoma plati rezultatų sklaida

90

80

70

Pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti

60

60

60

| 90. | Siekdamos įrodyti, kad pagalba yra apribota iki būtino minimumo, ELPA valstybės turi paaiškinti, kaip buvo nustatyta pagalbos suma. Pagalbos proporcingumui įvertinti taip pat galima naudoti dokumentus ir skaičiavimus, kuriais remiantis nagrinėtas skatinamasis poveikis. Jei nustatyta, kad pagalbos daugiausia reikia dėl to, kad rinkoje sunku gauti skolinį finansavimą, o ne dėl nepakankamo pelningumo, ypač tinkamas būdas užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, gali būti paskolos, garantijos arba grąžintino avanso, o ne negrąžintinos pagalbos, pavyzdžiui, dotacijos, teikimas. |
| --- | --- |

90.

Siekdamos įrodyti, kad pagalba yra apribota iki būtino minimumo, ELPA valstybės turi paaiškinti, kaip buvo nustatyta pagalbos suma. Pagalbos proporcingumui įvertinti taip pat galima naudoti dokumentus ir skaičiavimus, kuriais remiantis nagrinėtas skatinamasis poveikis. Jei nustatyta, kad pagalbos daugiausia reikia dėl to, kad rinkoje sunku gauti skolinį finansavimą, o ne dėl nepakankamo pelningumo, ypač tinkamas būdas užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, gali būti paskolos, garantijos arba grąžintino avanso, o ne negrąžintinos pagalbos, pavyzdžiui, dotacijos, teikimas.

| 91. | Jei remiamai veiklai vykdyti yra daug potencialių kandidatų, labiau tikėtina, kad proporcingumo reikalavimo bus laikomasi tuo atveju, jei pagalba bus skiriama remiantis skaidriais, objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. |
| --- | --- |

91.

Jei remiamai veiklai vykdyti yra daug potencialių kandidatų, labiau tikėtina, kad proporcingumo reikalavimo bus laikomasi tuo atveju, jei pagalba bus skiriama remiantis skaidriais, objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais.

| 92. | Siekiant pašalinti esamus arba galimus tiesioginius arba netiesioginius tarptautinės prekybos iškraipymus, gali būti leidžiamas didesnis nei paprastai pagal šias gaires leidžiamas pagalbos intensyvumas, jeigu konkurentai už EEE ribų per paskutinius trejus metus yra tiesiogiai arba netiesiogiai gavę arba gaus lygiaverčio intensyvumo pagalbą panašiems projektams. Tačiau jeigu, atsižvelgiant į konkretų atitinkamo sektoriaus pobūdį, tarptautinės prekybos iškraipymai yra tikėtini vėliau nei po trejų metų, orientacinis laikotarpis gali būti atitinkamai pailgintas. Jei įmanoma, atitinkama ELPA valstybė pateiks Institucijai pakankamai informacijos, kad ši galėtų įvertinti padėtį, ypač poreikį atsižvelgti į trečiosios šalies konkurento konkurencinį pranašumą. Jeigu Institucija neturi su suteikta arba siūloma pagalba susijusių įrodymų, savo sprendimą ji gali priimti remdamasi ir netiesioginiais įrodymais. |
| --- | --- |

92.

Siekiant pašalinti esamus arba galimus tiesioginius arba netiesioginius tarptautinės prekybos iškraipymus, gali būti leidžiamas didesnis nei paprastai pagal šias gaires leidžiamas pagalbos intensyvumas, jeigu konkurentai už EEE ribų per paskutinius trejus metus yra tiesiogiai arba netiesiogiai gavę arba gaus lygiaverčio intensyvumo pagalbą panašiems projektams. Tačiau jeigu, atsižvelgiant į konkretų atitinkamo sektoriaus pobūdį, tarptautinės prekybos iškraipymai yra tikėtini vėliau nei po trejų metų, orientacinis laikotarpis gali būti atitinkamai pailgintas. Jei įmanoma, atitinkama ELPA valstybė pateiks Institucijai pakankamai informacijos, kad ši galėtų įvertinti padėtį, ypač poreikį atsižvelgti į trečiosios šalies konkurento konkurencinį pranašumą. Jeigu Institucija neturi su suteikta arba siūloma pagalba susijusių įrodymų, savo sprendimą ji gali priimti remdamasi ir netiesioginiais įrodymais.

| 93. | Rinkdama įrodymus, Institucija gali naudotis savo įgaliojimais atlikti tyrimus (49). |
| --- | --- |

93.

Rinkdama įrodymus, Institucija gali naudotis savo įgaliojimais atlikti tyrimus (49).

4.6.   Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

4.6.1.   Bendrosios aplinkybės

| 94. | Kad MTTPI pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu, neigiamas pagalbos priemonės poveikis – konkurencijos iškraipymas ir poveikis ELPA valstybių tarpusavio prekybai – turi būti ribotas ir mažesnis už teigiamą poveikį – prisidėjimą prie bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

94.

Kad MTTPI pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu, neigiamas pagalbos priemonės poveikis – konkurencijos iškraipymas ir poveikis ELPA valstybių tarpusavio prekybai – turi būti ribotas ir mažesnis už teigiamą poveikį – prisidėjimą prie bendros svarbos tikslo.

| 95. | Institucija nustatė du pagrindinius galimus konkurencijos ir ELPA valstybių tarpusavio prekybos iškraipymus dėl MTTPI pagalbos, t. y. produktų rinkų iškraipymus ir poveikį vietovės pasirinkimui. Abiejų rūšių iškraipymai gali lemti neveiksmingą išteklių paskirstymą, dėl kurio prastėja ekonominiai EEE rezultatai, ir pasiskirstymo problemas, kai teikiant pagalbą paveikiamas ekonominės veiklos pasiskirstymas regionuose. |
| --- | --- |

95.

Institucija nustatė du pagrindinius galimus konkurencijos ir ELPA valstybių tarpusavio prekybos iškraipymus dėl MTTPI pagalbos, t. y. produktų rinkų iškraipymus ir poveikį vietovės pasirinkimui. Abiejų rūšių iškraipymai gali lemti neveiksmingą išteklių paskirstymą, dėl kurio prastėja ekonominiai EEE rezultatai, ir pasiskirstymo problemas, kai teikiant pagalbą paveikiamas ekonominės veiklos pasiskirstymas regionuose.

| 96. | Dėl produktų rinkų iškraipymų pasakytina, kad valstybės pagalba MTTPI gali daryti poveikį su inovacijų procesais susijusiai konkurencijai ir konkurencijai produktų rinkose, kuriose naudojami MTTPI veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

96.

Dėl produktų rinkų iškraipymų pasakytina, kad valstybės pagalba MTTPI gali daryti poveikį su inovacijų procesais susijusiai konkurencijai ir konkurencijai produktų rinkose, kuriose naudojami MTTPI veiklos rezultatai.

4.6.1.1.   Poveikis produktų rinkoms

| 97. | Su inovacijų procesais susijusi konkurencija ir konkurencija produktų rinkose dėl valstybės pagalbos MTTPI gali būti varžomos trimis būdais, t. y. gali būti iškraipomas konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesas, iškraipomos dinaminės paskatos investuoti ir įgyjama arba išlaikoma įtaka rinkoje. |
| --- | --- |

97.

Su inovacijų procesais susijusi konkurencija ir konkurencija produktų rinkose dėl valstybės pagalbos MTTPI gali būti varžomos trimis būdais, t. y. gali būti iškraipomas konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesas, iškraipomos dinaminės paskatos investuoti ir įgyjama arba išlaikoma įtaka rinkoje.

i)   Konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesų iškraipymas

| 98. | MTTPI pagalba gali trukdyti rinkos mechanizmui atlyginti našiausiems gamintojams, o nenašiausius gamintojus versti tobulėti, restruktūrizuotis ar pasitraukti iš rinkos. Dėl šios priežasties gali nutikti taip, kad dėl suteiktos pagalbos konkurentai, kurie kitu atveju būtų galėję išlikti rinkoje, bus iš jos išstumiami arba net negalės į ją patekti. Panašiai dėl valstybės pagalbos nenašios įmonės gali nesitraukti iš rinkos arba net gali būti paskatintos į ją patekti ir atimti jos dalį iš našesnių konkurentų. Todėl netinkamai skiriama MTTPI pagalba gali būti remiamos nenašios įmonės ir taip sukuriamos rinkos struktūros, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia labai nenašiai. Trikdant konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesus, ilgainiui gali būti nuslopintos inovacijos ir sulėtintas pramonės našumo didinimas. |
| --- | --- |

98.

MTTPI pagalba gali trukdyti rinkos mechanizmui atlyginti našiausiems gamintojams, o nenašiausius gamintojus versti tobulėti, restruktūrizuotis ar pasitraukti iš rinkos. Dėl šios priežasties gali nutikti taip, kad dėl suteiktos pagalbos konkurentai, kurie kitu atveju būtų galėję išlikti rinkoje, bus iš jos išstumiami arba net negalės į ją patekti. Panašiai dėl valstybės pagalbos nenašios įmonės gali nesitraukti iš rinkos arba net gali būti paskatintos į ją patekti ir atimti jos dalį iš našesnių konkurentų. Todėl netinkamai skiriama MTTPI pagalba gali būti remiamos nenašios įmonės ir taip sukuriamos rinkos struktūros, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia labai nenašiai. Trikdant konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesus, ilgainiui gali būti nuslopintos inovacijos ir sulėtintas pramonės našumo didinimas.

ii)   Dinaminių paskatų iškraipymas

| 99. | MTTPI pagalba gali iškraipyti dinamines pagalbos gavėjo konkurentų paskatas investuoti. Įmonei gavus pagalbą, paprastai padidėja tikimybė, kad jos MTTPI veikla bus sėkminga, todėl ateityje ta įmonė aktyviau dalyvauja atitinkamoje (-ose) produkto (-ų) rinkoje (-se). Tas aktyvesnis dalyvavimas gali paskatinti konkurentus sumažinti savo pirminių investicijų planų užmojį (išstūmimo poveikis). |
| --- | --- |

99.

MTTPI pagalba gali iškraipyti dinamines pagalbos gavėjo konkurentų paskatas investuoti. Įmonei gavus pagalbą, paprastai padidėja tikimybė, kad jos MTTPI veikla bus sėkminga, todėl ateityje ta įmonė aktyviau dalyvauja atitinkamoje (-ose) produkto (-ų) rinkoje (-se). Tas aktyvesnis dalyvavimas gali paskatinti konkurentus sumažinti savo pirminių investicijų planų užmojį (išstūmimo poveikis).

| 100. | Be to, dėl pagalbos potencialūs pagalbos gavėjai gali tapti mažiau iniciatyvūs ar labiau linkę rizikuoti. Šiuo atveju ilgalaikis poveikis bendriems sektoriaus veiklos rezultatams greičiausiai bus neigiamas. Todėl netinkamai skiriama MTTPI pagalba gali būti remiamos nenašios įmonės ir taip sukuriamos rinkos struktūros, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia labai nenašiai. |
| --- | --- |

100.

Be to, dėl pagalbos potencialūs pagalbos gavėjai gali tapti mažiau iniciatyvūs ar labiau linkę rizikuoti. Šiuo atveju ilgalaikis poveikis bendriems sektoriaus veiklos rezultatams greičiausiai bus neigiamas. Todėl netinkamai skiriama MTTPI pagalba gali būti remiamos nenašios įmonės ir taip sukuriamos rinkos struktūros, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia labai nenašiai.

iii)   Įtakos rinkoje įgijimas arba išlaikymas

| 101. | Pagalba MTTPI gali turėti ir kitą iškraipomąjį poveikį – ji gali padėti padidinti arba išlaikyti turimą įtaką produktų rinkose. Įtaka rinkoje – tai galėjimas ilgą laiką daryti įtaką rinkos kainoms, produkcijai, produktų ir paslaugų įvairovei arba kokybei ar kitiems konkurencijos aspektams, padarant žalos vartotojams. NET jei teikiant pagalbą įtaka rinkoje nėra stiprinama tiesiogiai, tai gali būti daroma netiesiogiai – skatinant esamus konkurentus atsisakyti plėtros ar pasitraukti iš rinkos arba trukdant naujiems konkurentams patekti į rinką. |
| --- | --- |

101.

Pagalba MTTPI gali turėti ir kitą iškraipomąjį poveikį – ji gali padėti padidinti arba išlaikyti turimą įtaką produktų rinkose. Įtaka rinkoje – tai galėjimas ilgą laiką daryti įtaką rinkos kainoms, produkcijai, produktų ir paslaugų įvairovei arba kokybei ar kitiems konkurencijos aspektams, padarant žalos vartotojams. NET jei teikiant pagalbą įtaka rinkoje nėra stiprinama tiesiogiai, tai gali būti daroma netiesiogiai – skatinant esamus konkurentus atsisakyti plėtros ar pasitraukti iš rinkos arba trukdant naujiems konkurentams patekti į rinką.

4.6.1.2.   Poveikis prekybai ir vietovės pasirinkimui

| 102. | Dėl valstybės pagalbos MTTPI konkurencija gali būti iškraipoma ir tuo atveju, kai pagalba daro įtaką vietovės pasirinkimui. Šie iškraipymai gali atsirasti keliose ELPA valstybėse tais atvejais, kai įmonės konkuruoja tarpvalstybiniu mastu arba renkasi veiklos vietoves. Pagalba, skirta veiklai į kitą EEE regioną perkelti, tiesiogiai nebūtinai lemia produkto rinkos iškraipymus, tačiau dėl jos veikla ar investicijos perkeliami iš vieno regiono į kitą. |
| --- | --- |

102.

Dėl valstybės pagalbos MTTPI konkurencija gali būti iškraipoma ir tuo atveju, kai pagalba daro įtaką vietovės pasirinkimui. Šie iškraipymai gali atsirasti keliose ELPA valstybėse tais atvejais, kai įmonės konkuruoja tarpvalstybiniu mastu arba renkasi veiklos vietoves. Pagalba, skirta veiklai į kitą EEE regioną perkelti, tiesiogiai nebūtinai lemia produkto rinkos iškraipymus, tačiau dėl jos veikla ar investicijos perkeliami iš vieno regiono į kitą.

4.6.1.3.   Akivaizdus neigiamas poveikis

| 103. | Iš esmės norint nustatyti, kokiu mastu galima laikyti, kad pagalbos priemonė turi iškraipomąjį poveikį, reikia išnagrinėti šią priemonę ir aplinkybes, kuriomis ji taikoma. Tačiau galima nustatyti tam tikrus atvejus, kuriais neigiamas poveikis akivaizdžiai didesnis už teigiamą poveikį ir dėl to pagalba negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

103.

Iš esmės norint nustatyti, kokiu mastu galima laikyti, kad pagalbos priemonė turi iškraipomąjį poveikį, reikia išnagrinėti šią priemonę ir aplinkybes, kuriomis ji taikoma. Tačiau galima nustatyti tam tikrus atvejus, kuriais neigiamas poveikis akivaizdžiai didesnis už teigiamą poveikį ir dėl to pagalba negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu.

| 104. | Visų pirma, remiantis bendraisiais EEE susitarimo principais, valstybės pagalba negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jeigu pagalbos priemonė yra diskriminacinė tokiu mastu, kurio negalima pateisinti valstybės pagalbos pobūdžiu. Taigi, kaip paaiškinta 3 skirsnyje, Institucija neleis taikyti priemonės, kuria arba su kuria susijusiomis sąlygomis neišvengiamai pažeidžiamas EEE susitarimas. Tai ypač taikytina pagalbos priemonėms, pagal kurias pagalba teikiama su sąlyga, kad pagalbos gavėjas turi pagrindinę buveinę atitinkamoje ELPA valstybėje (arba yra iš esmės įsisteigęs toje ELPA valstybėje) arba naudoja nacionalinius produktus ar naudojasi nacionalinėmis paslaugomis, taip pat pagalbos priemonėms, kuriomis apribojama pagalbos gavėjo galimybė naudoti MTTPI rezultatus kitose ELPA valstybėse. |
| --- | --- |

104.

Visų pirma, remiantis bendraisiais EEE susitarimo principais, valstybės pagalba negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jeigu pagalbos priemonė yra diskriminacinė tokiu mastu, kurio negalima pateisinti valstybės pagalbos pobūdžiu. Taigi, kaip paaiškinta 3 skirsnyje, Institucija neleis taikyti priemonės, kuria arba su kuria susijusiomis sąlygomis neišvengiamai pažeidžiamas EEE susitarimas. Tai ypač taikytina pagalbos priemonėms, pagal kurias pagalba teikiama su sąlyga, kad pagalbos gavėjas turi pagrindinę buveinę atitinkamoje ELPA valstybėje (arba yra iš esmės įsisteigęs toje ELPA valstybėje) arba naudoja nacionalinius produktus ar naudojasi nacionalinėmis paslaugomis, taip pat pagalbos priemonėms, kuriomis apribojama pagalbos gavėjo galimybė naudoti MTTPI rezultatus kitose ELPA valstybėse.

| 105. | Panašiai pagalba, dėl kurios pasikeičia tik MTTPI veiklos vietovė EEE, o projekto pobūdis, dydis ar taikymo sritis nesikeičia, nebus laikoma suderinama. |
| --- | --- |

105.

Panašiai pagalba, dėl kurios pasikeičia tik MTTPI veiklos vietovė EEE, o projekto pobūdis, dydis ar taikymo sritis nesikeičia, nebus laikoma suderinama.

4.6.2.   Pagalbos schemos

| 106. | Kad pagalbos schemas, apie kurias reikia pranešti, būtų galima laikyti suderinamomis su EEE susitarimo veikimu, jomis neturėtų būti labai iškraipoma konkurencija ir prekyba. Visų pirma, net jei atskiri iškraipymai gali būti laikomi nedideliais (su sąlyga, kad pagalba yra reikalinga ir proporcinga siekiant bendro tikslo), bendras pagalbos schemų iškraipomasis poveikis visgi gali būti labai didelis. Tokie iškraipymai gali atsirasti, pavyzdžiui, dėl pagalbos, kuri neigiamai veikia konkurentų dinamines paskatas kurti inovacijas. Konkretiems sektoriams skirtų schemų atveju tokių iškraipymų rizika dar didesnė. |
| --- | --- |

106.

Kad pagalbos schemas, apie kurias reikia pranešti, būtų galima laikyti suderinamomis su EEE susitarimo veikimu, jomis neturėtų būti labai iškraipoma konkurencija ir prekyba. Visų pirma, net jei atskiri iškraipymai gali būti laikomi nedideliais (su sąlyga, kad pagalba yra reikalinga ir proporcinga siekiant bendro tikslo), bendras pagalbos schemų iškraipomasis poveikis visgi gali būti labai didelis. Tokie iškraipymai gali atsirasti, pavyzdžiui, dėl pagalbos, kuri neigiamai veikia konkurentų dinamines paskatas kurti inovacijas. Konkretiems sektoriams skirtų schemų atveju tokių iškraipymų rizika dar didesnė.

| 107. | Todėl nedarant poveikio 122 punktui, ELPA valstybės privalo, atsižvelgdamos, pavyzdžiui, į atitinkamų projektų dydį, atskiras ir bendras pagalbos sumas, numatomų pagalbos gavėjų skaičių ir tikslinių sektorių ypatybes, įrodyti, kad bet koks neigiamas poveikis bus apribotas iki minimumo. Kad Institucija galėtų įvertinti galimą neigiamą pagalbos schemų, apie kurias reikia pranešti, poveikį, ELPA valstybės gali pateikti turimus poveikio vertinimus ir atliktus ankstesnių panašių schemų ex post vertinimus. |
| --- | --- |

107.

Todėl nedarant poveikio 122 punktui, ELPA valstybės privalo, atsižvelgdamos, pavyzdžiui, į atitinkamų projektų dydį, atskiras ir bendras pagalbos sumas, numatomų pagalbos gavėjų skaičių ir tikslinių sektorių ypatybes, įrodyti, kad bet koks neigiamas poveikis bus apribotas iki minimumo. Kad Institucija galėtų įvertinti galimą neigiamą pagalbos schemų, apie kurias reikia pranešti, poveikį, ELPA valstybės gali pateikti turimus poveikio vertinimus ir atliktus ankstesnių panašių schemų ex post vertinimus.

4.6.3.   Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

4.6.3.1.   Produktų rinkų iškraipymai

| 108. | Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju, kad Institucija galėtų nustatyti ir įvertinti galimus konkurencijos ir prekybos iškraipymus, ELPA valstybės turėtų pateikti informaciją apie i) atitinkamas produktų rinkas, t. y. rinkas, kurias paveikia pagalbos gavėjo elgesio pasikeitimas, ir ii) konkurentus ir klientus arba vartotojus, kuriems daromas poveikis. |
| --- | --- |

108.

Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju, kad Institucija galėtų nustatyti ir įvertinti galimus konkurencijos ir prekybos iškraipymus, ELPA valstybės turėtų pateikti informaciją apie i) atitinkamas produktų rinkas, t. y. rinkas, kurias paveikia pagalbos gavėjo elgesio pasikeitimas, ir ii) konkurentus ir klientus arba vartotojus, kuriems daromas poveikis.

| 109. | Vertindama neigiamą pagalbos priemonės poveikį, Institucija, analizuodama konkurencijos iškraipymus, daugiausia dėmesio skirs numatomam MTTPI pagalbos poveikiui įmonių konkurencijai atitinkamose produktų rinkose. Institucija labiau atsižvelgs į artimoje ateityje ypač tikėtiną konkurencijos ir prekybos iškraipymo riziką. |
| --- | --- |

109.

Vertindama neigiamą pagalbos priemonės poveikį, Institucija, analizuodama konkurencijos iškraipymus, daugiausia dėmesio skirs numatomam MTTPI pagalbos poveikiui įmonių konkurencijai atitinkamose produktų rinkose. Institucija labiau atsižvelgs į artimoje ateityje ypač tikėtiną konkurencijos ir prekybos iškraipymo riziką.

| 110. | Jeigu tam tikra inovacinė veikla bus susijusi su įvairiomis būsimomis produktų rinkomis, bus vertinamas valstybės pagalbos poveikis visoms atitinkamoms rinkoms. Tam tikrais atvejais prekiaujama pačiais MTTPI veiklos rezultatais, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisėmis technologijų rinkose, pvz., licencijuojant arba parduodant patentus. Tais atvejais Institucija taip pat gali atsižvelgti į pagalbos poveikį konkurencijai technologijų rinkose. |
| --- | --- |

110.

Jeigu tam tikra inovacinė veikla bus susijusi su įvairiomis būsimomis produktų rinkomis, bus vertinamas valstybės pagalbos poveikis visoms atitinkamoms rinkoms. Tam tikrais atvejais prekiaujama pačiais MTTPI veiklos rezultatais, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisėmis technologijų rinkose, pvz., licencijuojant arba parduodant patentus. Tais atvejais Institucija taip pat gali atsižvelgti į pagalbos poveikį konkurencijai technologijų rinkose.

| 111. | Vertindama galimą konkurencijos iškraipymą, t. y. dinaminių paskatų iškraipymą, įtakos rinkoje įgijimą arba išlaikymą, taip pat neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymą, Institucija naudos įvairius kriterijus. |
| --- | --- |

111.

Vertindama galimą konkurencijos iškraipymą, t. y. dinaminių paskatų iškraipymą, įtakos rinkoje įgijimą arba išlaikymą, taip pat neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymą, Institucija naudos įvairius kriterijus.

i)   Dinaminių paskatų iškraipymas

| 112. | Analizuodama galimą dinaminių paskatų iškraipymą, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:


  — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

112.

Analizuodama galimą dinaminių paskatų iškraipymą, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:

—

—

—

—

—

—

—

ii)   Įtakos rinkoje įgijimas arba išlaikymas

| 113. | Institucijai daugiausia rūpi tos MTTPI priemonės, kuriomis pagalbos gavėjui suteikiama galimybė stiprinti turimą įtaką esamose produktų rinkose arba perkelti ją į būsimas produktų rinkas. Todėl Institucija greičiausiai nenustatys esant su įtaka rinkoje susijusių konkurencijos problemų tais atvejais, kai pagalbos gavėjui priklauso mažesnė kaip 25 % rinkos dalis, ir rinkose, kuriose Herfindahlio ir Hirschmano rinkos koncentracijos indeksas (HHI) nesiekia 2 000. |
| --- | --- |

113.

Institucijai daugiausia rūpi tos MTTPI priemonės, kuriomis pagalbos gavėjui suteikiama galimybė stiprinti turimą įtaką esamose produktų rinkose arba perkelti ją į būsimas produktų rinkas. Todėl Institucija greičiausiai nenustatys esant su įtaka rinkoje susijusių konkurencijos problemų tais atvejais, kai pagalbos gavėjui priklauso mažesnė kaip 25 % rinkos dalis, ir rinkose, kuriose Herfindahlio ir Hirschmano rinkos koncentracijos indeksas (HHI) nesiekia 2 000.

| 114. | Analizuodama įtaką rinkoje, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:


  — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- |

114.

Analizuodama įtaką rinkoje, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:

—

—

—

—

iii)   Neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymas

| 115. | Analizuodama rinkos struktūras Institucija atsižvelgs į tai, ar pagalba suteikta rinkose, kurioms būdingi pertekliniai pajėgumai, ar pramonės sektoriuose, kuriuose pastebimas nuosmukis. Tais atvejais, kai rinka yra auganti arba kai valstybės pagalba MTTPI gali pakeisti bendrą sektoriaus augimo dinamiką, visų pirma diegiant naujas technologijas, tikimybė, kad dėl pagalbos iškils abejonių, yra mažesnė. |
| --- | --- |

115.

Analizuodama rinkos struktūras Institucija atsižvelgs į tai, ar pagalba suteikta rinkose, kurioms būdingi pertekliniai pajėgumai, ar pramonės sektoriuose, kuriuose pastebimas nuosmukis. Tais atvejais, kai rinka yra auganti arba kai valstybės pagalba MTTPI gali pakeisti bendrą sektoriaus augimo dinamiką, visų pirma diegiant naujas technologijas, tikimybė, kad dėl pagalbos iškils abejonių, yra mažesnė.

4.6.3.2.   Poveikis vietovės pasirinkimui

| 116. | Visų pirma tais atvejais, kai MTTPI pagalba yra artima rinkai, kai kuriose teritorijose gali susidaryti palankesnės tolesnės gamybos sąlygos, pirmiausia dėl to, kad dėl pagalbos patiriamos palyginti mažesnės gamybos sąnaudos, arba dėl to, kad gavus pagalbą vykdoma didesnio masto MTTPI veikla. Tai gali paskatinti įmones persikelti į tas teritorijas. |
| --- | --- |

116.

Visų pirma tais atvejais, kai MTTPI pagalba yra artima rinkai, kai kuriose teritorijose gali susidaryti palankesnės tolesnės gamybos sąlygos, pirmiausia dėl to, kad dėl pagalbos patiriamos palyginti mažesnės gamybos sąnaudos, arba dėl to, kad gavus pagalbą vykdoma didesnio masto MTTPI veikla. Tai gali paskatinti įmones persikelti į tas teritorijas.

| 117. | Poveikis vietovės pasirinkimui taip pat gali būti svarbus mokslinių tyrimų infrastruktūros atveju. Jeigu pagalba daugiausia naudojama siekiant pritraukti infrastruktūrą į konkretų regioną kito regiono sąskaita, tokia pagalba nepadės skatinti tolesnės MTTPI veiklos EEE. |
| --- | --- |

117.

Poveikis vietovės pasirinkimui taip pat gali būti svarbus mokslinių tyrimų infrastruktūros atveju. Jeigu pagalba daugiausia naudojama siekiant pritraukti infrastruktūrą į konkretų regioną kito regiono sąskaita, tokia pagalba nepadės skatinti tolesnės MTTPI veiklos EEE.

| 118. | Todėl, analizuodama individualią pagalbą, apie kurią reikia pranešti, Institucija atsižvelgs į bet kokius įrodymus, kad pagalbos gavėjas apsvarstė alternatyvias vietoves. |
| --- | --- |

118.

Todėl, analizuodama individualią pagalbą, apie kurią reikia pranešti, Institucija atsižvelgs į bet kokius įrodymus, kad pagalbos gavėjas apsvarstė alternatyvias vietoves.

4.7.   Skaidrumas

| 119. | Nuo 2016 m. liepos 1 d. ELPA valstybės privalo išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu skelbti bent šią informaciją apie valstybės pagalbos priemones, apie kurias pranešta, išskyrus 500 000 EUR nesiekiančią individualią pagalbą: visą pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba teisinį individualios pagalbos pagrindą, arba nuorodą į jį; pagalbą teikiančios institucijos tapatybės duomenis; atskirų pagalbos gavėjų tapatybės duomenis; kiekvienam pagalbos gavėjui suteiktos pagalbos formą ir sumą; pagalbos suteikimo datą; pagalbos gavėjo rūšį (MVĮ ar didelė įmonė); regioną, kuriame įsisteigęs pagalbos gavėjas (nurodant 2 lygmens statistinį regioną (50)); pagrindinį ekonomikos sektorių, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą (NACE grupės lygmeniu) (51). Tokia informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo sprendimo suteikti pagalbą priėmimo dienos arba, fiskalinių priemonių atveju, per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos datos; ji turi būti saugoma bent dešimt metų ir turi būti neribotai prieinama plačiajai visuomenei (52). |
| --- | --- |

119.

Nuo 2016 m. liepos 1 d. ELPA valstybės privalo išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu skelbti bent šią informaciją apie valstybės pagalbos priemones, apie kurias pranešta, išskyrus 500 000 EUR nesiekiančią individualią pagalbą: visą pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba teisinį individualios pagalbos pagrindą, arba nuorodą į jį; pagalbą teikiančios institucijos tapatybės duomenis; atskirų pagalbos gavėjų tapatybės duomenis; kiekvienam pagalbos gavėjui suteiktos pagalbos formą ir sumą; pagalbos suteikimo datą; pagalbos gavėjo rūšį (MVĮ ar didelė įmonė); regioną, kuriame įsisteigęs pagalbos gavėjas (nurodant 2 lygmens statistinį regioną (50)); pagrindinį ekonomikos sektorių, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą (NACE grupės lygmeniu) (51). Tokia informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo sprendimo suteikti pagalbą priėmimo dienos arba, fiskalinių priemonių atveju, per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos datos; ji turi būti saugoma bent dešimt metų ir turi būti neribotai prieinama plačiajai visuomenei (52).

5.   VERTINIMAS

| 120. | Siekdama dar geriau užtikrinti, kad konkurencijos ir prekybos iškraipymai būtų riboti, Institucija gali reikalauti, kad schemų, apie kurias reikia pranešti, taikymo trukmė būtų ribota ir kad būtų atliekamas 37 punkte nurodytas jų vertinimas. Visų pirma turėtų būti vertinamos tos schemos, kurių iškraipomasis poveikis gali būti itin didelis, t. y. schemos, kuriomis, laiku neperžiūrėjus jų įgyvendinimo, gali būti labai suvaržyta konkurencija. |
| --- | --- |

120.

Siekdama dar geriau užtikrinti, kad konkurencijos ir prekybos iškraipymai būtų riboti, Institucija gali reikalauti, kad schemų, apie kurias reikia pranešti, taikymo trukmė būtų ribota ir kad būtų atliekamas 37 punkte nurodytas jų vertinimas. Visų pirma turėtų būti vertinamos tos schemos, kurių iškraipomasis poveikis gali būti itin didelis, t. y. schemos, kuriomis, laiku neperžiūrėjus jų įgyvendinimo, gali būti labai suvaržyta konkurencija.

| 121. | Atsižvelgiant į 120 punkte nurodyto reikalavimo tikslus ir nenorint neproporcingai apsunkinti ELPA valstybių bei mažesnių pagalbos priemonių įgyvendinimo, šis reikalavimas bus taikomas tik pagalbos schemoms, kurių biudžetai dideli, kurios turi novatoriškų bruožų ar kurias taikant numatomi reikšmingi rinkos, technologijų ar reglamentavimo pokyčiai. Vertinimą turi atlikti nuo pagalbą teikiančios institucijos nepriklausomas ekspertas, remdamasis bendra metodika (53); vertinimas turi būti viešinamas. Pranešdamos apie atitinkamą pagalbos schemą, ELPA valstybės kartu turi pateikti vertinimo plano projektą, kuris bus neatsiejama Institucijos atliekamo schemos vertinimo dalis. |
| --- | --- |

121.

Atsižvelgiant į 120 punkte nurodyto reikalavimo tikslus ir nenorint neproporcingai apsunkinti ELPA valstybių bei mažesnių pagalbos priemonių įgyvendinimo, šis reikalavimas bus taikomas tik pagalbos schemoms, kurių biudžetai dideli, kurios turi novatoriškų bruožų ar kurias taikant numatomi reikšmingi rinkos, technologijų ar reglamentavimo pokyčiai. Vertinimą turi atlikti nuo pagalbą teikiančios institucijos nepriklausomas ekspertas, remdamasis bendra metodika (53); vertinimas turi būti viešinamas. Pranešdamos apie atitinkamą pagalbos schemą, ELPA valstybės kartu turi pateikti vertinimo plano projektą, kuris bus neatsiejama Institucijos atliekamo schemos vertinimo dalis.

| 122. | Jeigu pagalbos schemoms bendrosios išimties reglamentas netaikomas vien dėl didelio jų biudžeto, jų suderinamumą Institucija vertins remdamasi tik vertinimo planu. |
| --- | --- |

122.

Jeigu pagalbos schemoms bendrosios išimties reglamentas netaikomas vien dėl didelio jų biudžeto, jų suderinamumą Institucija vertins remdamasi tik vertinimo planu.

| 123. | Vertinimas turi būti pateikiamas Institucijai tinkamu laiku, kad ji galėtų įvertinti, ar pagalbos schemos galiojimas galėtų būti pratęstas, ir bet kuriuo atveju – pasibaigus schemos galiojimui. Konkretus kiekvieno vertinimo mastas ir atlikimo būdai bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Rengiant vėlesnes pagalbos priemones, kurių tikslas panašus, įskaitant visus 122 punkte nurodytų pagalbos schemų pakeitimus, turi būti atsižvelgiama į vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

123.

Vertinimas turi būti pateikiamas Institucijai tinkamu laiku, kad ji galėtų įvertinti, ar pagalbos schemos galiojimas galėtų būti pratęstas, ir bet kuriuo atveju – pasibaigus schemos galiojimui. Konkretus kiekvieno vertinimo mastas ir atlikimo būdai bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Rengiant vėlesnes pagalbos priemones, kurių tikslas panašus, įskaitant visus 122 punkte nurodytų pagalbos schemų pakeitimus, turi būti atsižvelgiama į vertinimo rezultatus.

6.   ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA

| 124. | Vadovaujantis Susitarimu dėl Priežiūros institucijos ir Teismo ir konsoliduota Institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL (54) redakcija, ELPA valstybės turi teikti Institucijai metines ataskaitas. |
| --- | --- |

124.

Vadovaujantis Susitarimu dėl Priežiūros institucijos ir Teismo ir konsoliduota Institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL (54) redakcija, ELPA valstybės turi teikti Institucijai metines ataskaitas.

| 125. | ELPA valstybės turi saugoti išsamius su visomis pagalbos priemonėmis susijusius duomenis. Į tokius duomenis turi įeiti visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio pagalbos intensyvumo sąlygos. Šie duomenys turi būti saugomi dešimt metų nuo pagalbos suteikimo dienos ir paprašius turi būti pateikti Institucijai. |
| --- | --- |

125.

ELPA valstybės turi saugoti išsamius su visomis pagalbos priemonėmis susijusius duomenis. Į tokius duomenis turi įeiti visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio pagalbos intensyvumo sąlygos. Šie duomenys turi būti saugomi dešimt metų nuo pagalbos suteikimo dienos ir paprašius turi būti pateikti Institucijai.

7.   TAIKYMAS

| 126. | Šiose gairėse nustatytus principus Institucija taikys vertindama visos MTTPI pagalbos, apie kurią pranešta ir dėl kurios ji turės priimti sprendimą po šių gairių priėmimo dienos, suderinamumą. Neteisėta MTTPI pagalba bus vertinama pagal pagalbos suteikimo dieną galiojusias taisykles. |
| --- | --- |

126.

Šiose gairėse nustatytus principus Institucija taikys vertindama visos MTTPI pagalbos, apie kurią pranešta ir dėl kurios ji turės priimti sprendimą po šių gairių priėmimo dienos, suderinamumą. Neteisėta MTTPI pagalba bus vertinama pagal pagalbos suteikimo dieną galiojusias taisykles.

| 127. | Vadovaudamasi EEE susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalimi, Institucija siūlo ELPA valstybėms ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d., jei reikia, iš dalies pakeisti esamas MTTPI pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires. |
| --- | --- |

127.

Vadovaudamasi EEE susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalimi, Institucija siūlo ELPA valstybėms ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d., jei reikia, iš dalies pakeisti esamas MTTPI pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires.

| 128. | ELPA valstybės raginamos per du mėnesius nuo šių gairių paskelbimo Institucijos svetainėje (55) dienos pareikšti aiškų besąlygišką pritarimą 127 punkte pasiūlytoms atitinkamoms priemonėms. Nesulaukusi kurios nors ELPA valstybės atsakymo, Institucija manys, kad ta ELPA valstybė narė pasiūlytoms priemonėms nepritaria. |
| --- | --- |

128.

ELPA valstybės raginamos per du mėnesius nuo šių gairių paskelbimo Institucijos svetainėje (55) dienos pareikšti aiškų besąlygišką pritarimą 127 punkte pasiūlytoms atitinkamoms priemonėms. Nesulaukusi kurios nors ELPA valstybės atsakymo, Institucija manys, kad ta ELPA valstybė narė pasiūlytoms priemonėms nepritaria.

8.   PERŽIŪRA

| 129. | Institucija gali bet kuriuo metu nuspręsti peržiūrėti arba iš dalies pakeisti šias gaires, jei tai būtų būtina dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba siekiant atsižvelgti į kitas EEE taisykles ir tarptautinius įsipareigojimus, arba dėl bet kokių kitų pagrįstų priežasčių. |
| --- | --- |

129.

Institucija gali bet kuriuo metu nuspręsti peržiūrėti arba iš dalies pakeisti šias gaires, jei tai būtų būtina dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba siekiant atsižvelgti į kitas EEE taisykles ir tarptautinius įsipareigojimus, arba dėl bet kokių kitų pagrįstų priežasčių.

---

(1)  Šios gairės atitinka Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“ (OL C 198, 2014 6 27, p. 1).

(2)  Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sritis taip pat aptariama EEE susitarimo 31 protokole. Daugiau informacijos pateikiama adresu http://www.efta.int/eea/policy-areas/flanking-horizontal-policies/research-innovation.

(3)  Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3.

(4)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos“ Europa 2010 „pavyzdinė iniciatyva“ Inovacijų sąjunga„“, COM(2010) 546 galutinis, 2010 10 6.

(5)  Bendros Europos Sąjungos MTTP išlaidos (iš jų apytikriai trečdalį sudaro viešosios, o du trečdalius – privačios išlaidos) 2012 m. sudarė 2,06 % BVP ir nuo 2005 m. padidėjo 0,24 procentinio punkto (Eurostato statistiniai duomenys apie pagrindinius rodiklius – http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). Nors privačių išlaidų MTTP veiklai sudaroma BVP dalis nuo 2008 m. šiek tiek padidėjo, yra didelių skirtumų tarp ES valstybių narių, pramonės sektorių ir atskirų subjektų (Europos Komisija, „Research and Innovation performance in ES Member States and Associated Countries 2013“ („2013 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos ES valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse rezultatai“)).

(6)  Terminas „rinkos nepakankamumas“ apibūdina tokias situacijas, kai rinkos pačios veikiausiai nepasiektų veiksmingų rezultatų.

(7)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“, COM(2012) 209 final, 2012 5 8.

(8)  Pvz., finansavimas, skiriamas pagal programą „Horizontas 2020“ arba ES įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME). 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104), buvo įtrauktas į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo 31 protokolo 1 punktas 2014 m. gegužės 16 d. Sprendimu Nr. 109/2014 (dar nepaskelbtas). COSME – viena iš svarstomų ar numatytų įtraukti į EEE susitarimą ES programų. Visas EEE susitarimui potencialiai svarbių programų sąrašas pateikiamas adresu http://www.efta.int/eea/eu-programmes.

(9)  Gairės dėl pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL L 97, 2005 4 15, p. 41, ir EEE priedas Nr. 18, 2005 4 14, p. 1), kurių taikymas pratęstas Institucijos sprendimu Nr. 438/12/COL (OL L 190, 2013 7 11, p. 91, ir EEE priedas Nr. 40, 2013 7 11, p. 15).

(10)  Žr. 1995 m. rugsėjo 13 d. sprendimą TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisija sujungtose bylose T-244/93 ir T-486/93, Rink. p. II-02265.

(11)  Institucijos nuomone, naudinga išlaikyti skirtingas MTTP veiklos kategorijas, nepaisant to, kad tokia veikla gali būti įgyvendinama interaktyviu, o ne linijiniu būdu.

(12)  Didelio poveikio technologijos apibrėžtos ir nustatytos Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos didelio poveikio technologijų strategija – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonė“, COM(2012) 341 final, 2012 6 26.

(13)  Valstybės pagalbos bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, įskaitant MTTPI pagalbą, suderinamumo su EEE susitarimo veikimu analizės kriterijai turi būti nustatomi remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu. Institucija gali pateikti valstybės pagalbos priemonių, skirtų projektams, kurie yra svarbūs bendriems Europos interesams, vertinimo gaires, atitinkančias Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos, skirtos bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, suderinamumo su vidaus rinka analizės kriterijai“ (OL C 188, 2014 6 20, p. 4).

(14)  Žr. Institucijos gaires dėl orientacinių ir diskonto normų (OL L 105, 2011 4 21, p. 32, ir EEE priedas Nr. 23, 2011 4 21, p. 1).

(15)  Žr. 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo 2 straipsnio a punktą (OL L 206, 2009 8 8, p. 1).

(16)  Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžtis (OL L 36, 2009 2 5, p. 62, ir EEE priedas Nr. 6, 2009 2 5, p. 1).

(17)  1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija/Italija, C-118/85, Rink. p. 2599, 7 punktas; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimo Komisija/Italija, C-35/96, Rink, p. I-3851 36 punktas; 2002 m. vasario 19 d. Sprendimo Wouters, C-309/99, Rink. p. I-1577, 46 punktas.

(18)  1988 m. rugsėjo 27 d. Sprendimo Humbel ir Edel, C-263/86, Rink. p. I-5365, 9–10 ir 15–18 punktai; 1993 m. gruodžio 7 d. Sprendimo Wirth, C-109/92, Rink. p. I-06447, 15 punktas; 2008 m. vasario 21 d. ELPA Teismo sprendimas Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, 2008 m. ELPA Teismo ataskaita, p. 62.

(19)  Žr., pvz., bylas Přerov logistics College, NN54/2006, ir Individual aid to the College of Nyíregyháza for the development of the Partium Knowledge Centre, N 343/2008.

(20)  Žr. Gairių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą 26–29 punktus (OL L 161, 2013 6 13, p. 12, ir EEE priedas Nr. 34, 2013 6 13, p. 1).

(21)  Darbuotojų mokymas, apibrėžtas valstybės pagalbos mokymui taisyklėse, nėra laikomas mokslinių tyrimų organizacijų pagrindine neekonomine veikla.

(22)  MTTP paslaugų teikimas ir įmonių vardu vykdomi MTTP nelaikomi nepriklausomais MTTP.

(23)  Jei mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra yra finansuojama ir viešosiomis, ir privačiomis lėšomis, Institucija laikysis nuomonės, kad taip yra tuo atveju, kai atitinkamam subjektui skirtas viešasis finansavimas konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu viršija per tą laikotarpį patirtas neekonominės veiklos išlaidas.

(24)  25 Žr. 2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija/Komisija, C-482/99, Rink. p. I-4397, 24 punktą.

(25)  Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra tam tikros įmonės vardu konkrečias mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo pirmą kartą, bandymo būdu ir aiškiai ribotą laikotarpį, Institucija taikomą kainą paprastai laikys rinkos kaina, jeigu tos mokslinių tyrimų paslaugos arba pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai yra unikalūs ir gali būti įrodyta, kad nėra jų rinkos.

(26)  Tai neapima konkrečių susitarimų dėl su projektu susijusių intelektinės nuosavybės teisių rinkos vertės ir įnašų į projektą vertės.

(27)  Žr. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ikiprekybiniai viešieji pirkimai. Naujovių skatinimas siekiant užtikrinti ilgalaikes kokybiškas viešąsias paslaugas Europoje“, COM(2007) 799 galutinis, 2007 12 14, ir susijusį tarnybų darbinį dokumentą.

(28)  Žr. 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (OL L 94, 2014 3 28, p. 65) (dar neįtrauktos į EEE susitarimą), kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB, įtraukta į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo XVI priedo („Viešieji pirkimai“) 2 punktas 2006 m. birželio 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 68/2006 (OL L 245, 2006 9 7, p. 22, ir EEE priedas Nr. 44, 2006 9 7, p. 18), 27 straipsnį ir 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų (OL L 94, 2014 3 28, p. 243) (dar neįtrauktos į EEE susitarimą), kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB, įtraukta į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo XVI priedo („Viešieji pirkimai“) 4 punktas 2006 m. birželio 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 68/2006 (OL L 245, 2006 9 7, p. 22, ir EEE priedas Nr. 44, 2006 9 7, p. 18), 45 straipsnį. Panašiai Institucija laikysis nuomonės, kad valstybės pagalba įmonėms nesuteikiama, ir riboto konkurso, apibrėžto atitinkamai Direktyvos 2014/24/ES 28 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 46 straipsnyje, atveju, nebent suinteresuotiems paslaugų teikėjams būtų be pagrįstų priežasčių neleidžiama dalyvauti konkurse.

(29)  Tai galios ir tuo atveju, kai viešieji pirkėjai pirks novatoriškus sprendimus, sukurtus vykdant ankstesnių MTTP viešųjų pirkimų sutartį, arba ne MTTP produktus ir paslaugas, kurių reikalaujamam kokybės lygiui užtikrinti būtinos produkto, proceso arba organizacinės inovacijos.

(30)  Nedarant poveikio procedūroms, kurios apima unikalių ar specializuotų produktų arba paslaugų kūrimą ir paskesnį pirkimą.

(31)  Žr., pvz., 2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija/Komisija, C-156/98, Rink. p. I-6857, 78 punktą ir 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimo „Régie Networks“/š „Rhone Alpes Bourgogne“, C-333/07, Rink. p. I-10807, 94–116 punktus.

(32)  Žr. 1993 m. birželio 15 d. Sprendimo „Matra“/Komisija, C-225/91, Rink. p. I-3203, 42 punktą.

(33)  Visiems kitiems individualios pagalbos atvejams, įskaitant atvejus, kai tokia pagalba teikiama pagal pagalbos schemą, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti, visapusiškai tebetaikomos bendrosios išimties reglamente nustatytos suderinamumo sąlygos.

(34)  Žr. 7 išnašą.

(35)  Žr. 7 išnašą.

(36)  Žr. 7 išnašą.

(37)  Sprendimas HGA ir kt./Komisija sujungtose bylose C-630/11 P–C-633/11 P, ES:C:2013:387.

(38)  Jeigu pagalbos paraiška teikiama dėl MTTP projekto, galimas pagalbos gavėjas gali jau būti atlikęs galimybių studijas – šios studijos neįtraukiamos į pagalbos prašymą.

(39)  Tuo atveju, kai pagalba teikiama projektams arba veiklai, vykdomiems nuosekliais etapais, kuriems gali būti taikomos skirtingos pagalbos teikimo procedūros, tai reiškia, kad darbai negali būti pradėti prieš pateikiant pirmąją pagalbos paraišką. Jeigu pagalba teikiama pagal automatinę fiskalinę pagalbos schemą, tokia schema turi būti priimta ir būti įsigaliojusi prieš pradedant bet kokį su remiamu projektu ar veikla susijusį darbą.

(40)  Nors naujai pradėtos taikyti priemonės atveju to gali būti neįmanoma padaryti ex ante, ELPA valstybės turės pateikti savo pačių fiskalinės pagalbos schemų skatinamojo poveikio vertinimo tyrimų rezultatus (kad kuriant tokias priemones paprastai būtų suplanuojama arba numatoma ex post vertinimų metodika). Jei vertinimo tyrimų nėra atlikta, prielaidos, kad fiskalinės pagalbos schemos turi skatinamąjį poveikį, gali būti laikomasi tik papildomųjų priemonių atveju.

(41)  Grynoji dabartinė projekto vertė – iki dabartinės vertės diskontuotų (pagal kapitalo kainą) teigiamų ir neigiamų grynųjų pinigų srautų per investicijos gyvavimo laikotarpį skirtumas.

(42)  VGN grindžiama ne buhalteriniu pelnu per atitinkamus metus, o būsimais grynųjų pinigų srautais, kuriuos investuotojas tikisi gauti per visą investicijos gyvavimo laikotarpį. Ji atitinka diskonto normą, kurią taikant grynųjų pinigų srautų GDV lygi nuliui.

(43)  Šis skirstymas nebūtinai turi būti atliekamas pagal chronologinį metodą, per tam tikrą laiką nuosekliai pereinant nuo fundamentinių mokslinių tyrimų prie rinkai artimesnės veiklos. Todėl niekas netrukdys Institucijai vėlesniu projekto etapu atliktą užduotį priskirti prie pramoninių mokslinių tyrimų kategorijos ir nustatyti, kad ankstesniu etapu atlikta veikla laikytina bandomąja taikomąja veikla arba apskritai nelaikytina moksliniais tyrimais.

(44)  „The Measurement of Scientific and Technological Activities, Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development“ („Mokslinės ir technologinės veiklos vertinimas. Siūloma standartinė mokslinių tyrimų ir bandomosios taikomosios veiklos apžvalgos praktika“), 2002 m. EBPO Frascati vadovas (su daliniais pakeitimais arba visiškai pakeistas). Praktiniais sumetimais skirtingos MTTP kategorijos taip pat gali būti laikomos atitinkančiomis technologinio pasirengimo 1 lygį (fundamentiniai moksliniai tyrimai), 2–4 lygius (pramoniniai moksliniai tyrimai) ir 5–8 lygius (bandomoji taikomoji veikla), nebent būtų įrodyta, kad atskirais atvejais turėtų būti naudojama kitokia skalė – žr. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos didelio poveikio technologijų strategija – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonė“, COM(2012) 341 final, 2012 6 26.

(45)  Nedarant poveikio bendrosios išimties reglamente nustatytoms specialiosioms nuostatoms, taikomoms pagalbai moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose.

(46)  Žr. Institucijos gaires dėl orientacinių ir diskonto normų (OL L 105, 2011 4 21, p. 32, ir EEE priedas Nr. 23, 2011 4 21, p. 1).

(47)  Priešingai, jei fiskalinė pagalbos priemonė atskirai taikoma skirtingoms MTTP kategorijoms, turi būti neviršijamas atitinkamai kategorijai nustatytas pagalbos intensyvumas.

(48)  Konkrečiu atveju, kai pagalba galima tik paspartinti projekto užbaigimą, lyginant daugiausia dėmesio reikėtų skirti su grynųjų pinigų srautais susijusių terminų skirtumams ir vėlavimui patekti į rinką.

(49)  Žr. 2013 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 734/2013 (OL L 204, 2013 7 31, p. 15), dar neįtrauktą į EEE susitarimą, ir Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo II dalies 6 straipsnį.

(50)  Sąvoka „statistinis regionas“ vartojama vietoje atitinkamose Komisijos gairėse vartojamos santrumpos NUTS. NUTS yra pavadinimo „Nomenclature of Territorial Units for Statistics“ santrumpa, žr. 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1). Šis reglamentas neįtrauktas į EEE susitarimą. Tačiau, kad, nuolat augant regioninio lygmens statistinės informacijos paklausai, būtų vartojamos bendros apibrėžtys, Europos Sąjungos statistikos tarnyba – Eurostatas – ir nacionalinės šalių kandidačių bei ELPA šalių statistikos institucijos susitarė statistinius regionus nustatyti panašiai kaip NUTS klasifikatoriuje.

(51)  Išskyrus verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją deramai pagrįstais atvejais ir pritarus Institucijai (žr. Institucijos gaires dėl profesinės paslapties valstybės pagalbos sprendimuose (OL L 154, 2006 6 8, p. 27, ir EEE priedas Nr. 29, 2006 6 8, p. 1)). Fiskalinių priemonių atveju informacija apie individualios pagalbos sumas gali būti teikiama šiais intervalais (mln. EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 ir daugiau].

(52)  ELPA valstybės privalės užtikrinti, kad neteisėtos pagalbos atveju ši informacija būtų paskelbta ex post ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo Institucijos sprendimo datos. Ši informacija turėtų būti teikiama tokiu formatu, kad būtų galima atlikti duomenų paiešką, juos gauti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu.

(53)  Tokią bendrą metodiką gali nustatyti Institucija.

(54)  Paskelbta http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.

(55)  Žr. http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

I PRIEDAS

TINKAMOS FINANSUOTI IŠLAIDOS

| Pagalba MTTP projektams | a) | Išlaidos personalui – išlaidos, susijusios su projektui vykdyti įdarbintais mokslininkais, technikais ir kitais pagalbiniais darbuotojais. |
| --- | --- | --- |

Pagalba MTTP projektams

a)

Išlaidos personalui – išlaidos, susijusios su projektui vykdyti įdarbintais mokslininkais, technikais ir kitais pagalbiniais darbuotojais.

| b) | Išlaidos priemonėms ir įrangai, kurios naudojamos projektui per jo vykdymo laikotarpį. Jei šių priemonių ir įrangos eksploatavimo laikotarpis yra ilgesnis už projekto laikotarpį, tinkamomis finansuoti laikomos tik projekto laikotarpį atitinkančios nusidėvėjimo išlaidos, apskaičiuotos pagal gerąją apskaitos praktiką. |
| --- | --- |

b)

Išlaidos priemonėms ir įrangai, kurios naudojamos projektui per jo vykdymo laikotarpį. Jei šių priemonių ir įrangos eksploatavimo laikotarpis yra ilgesnis už projekto laikotarpį, tinkamomis finansuoti laikomos tik projekto laikotarpį atitinkančios nusidėvėjimo išlaidos, apskaičiuotos pagal gerąją apskaitos praktiką.

| c) | Išlaidos pastatams ir žemei, kurie naudojami projektui per jo vykdymo laikotarpį. Tinkamomis finansuoti laikomos tik projekto laikotarpį atitinkančios pastatų nusidėvėjimo išlaidos, apskaičiuotos pagal gerąją apskaitos praktiką. Tinkamas finansuoti išlaidas žemei sudaro komercinio sandorio išlaidos arba faktinės kapitalo sąnaudos. |
| --- | --- |

c)

Išlaidos pastatams ir žemei, kurie naudojami projektui per jo vykdymo laikotarpį. Tinkamomis finansuoti laikomos tik projekto laikotarpį atitinkančios pastatų nusidėvėjimo išlaidos, apskaičiuotos pagal gerąją apskaitos praktiką. Tinkamas finansuoti išlaidas žemei sudaro komercinio sandorio išlaidos arba faktinės kapitalo sąnaudos.

| d) | Pagal sutartis vykdomų mokslinių tyrimų išlaidos, žinių ir patentų pirkimo ar įsigijimo pagal licenciją iš išorės šaltinių įprastomis rinkos sąlygomis išlaidos, taip pat naudojimosi konsultavimo ir lygiavertėmis paslaugomis tik projekto reikmėms išlaidos. |
| --- | --- |

d)

Pagal sutartis vykdomų mokslinių tyrimų išlaidos, žinių ir patentų pirkimo ar įsigijimo pagal licenciją iš išorės šaltinių įprastomis rinkos sąlygomis išlaidos, taip pat naudojimosi konsultavimo ir lygiavertėmis paslaugomis tik projekto reikmėms išlaidos.

| e) | Vykdant projektą tiesiogiai patirtos papildomos pridėtinės išlaidos. |
| --- | --- |

e)

Vykdant projektą tiesiogiai patirtos papildomos pridėtinės išlaidos.

| f) | Vykdant projektą tiesiogiai patirtos kitos veiklos išlaidos, įskaitant išlaidas medžiagoms, atsargoms ir panašiems produktams. |
| --- | --- |

f)

Vykdant projektą tiesiogiai patirtos kitos veiklos išlaidos, įskaitant išlaidas medžiagoms, atsargoms ir panašiems produktams.

Galimybių studijų pagalba

Studijos išlaidos.

Pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti

Investicinės išlaidos, susijusios su nematerialiuoju ir materialiuoju turtu.

Inovacijų pagalba MVĮ

| a) | Patentų ir kito nematerialiojo turto gavimo, patvirtinimo ir gynimo išlaidos. |
| --- | --- |

a)

Patentų ir kito nematerialiojo turto gavimo, patvirtinimo ir gynimo išlaidos.

| b) | Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos arba didelės įmonės aukštos kvalifikacijos darbuotojų delegavimo, kuriuo darbuotojai paskiriami vykdyti MTTPI veiklą į pagalbą gaunančioje įmonėje naujai sukurtas pareigas, nepakeičiant kitų darbuotojų, išlaidos. |
| --- | --- |

b)

Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos arba didelės įmonės aukštos kvalifikacijos darbuotojų delegavimo, kuriuo darbuotojai paskiriami vykdyti MTTPI veiklą į pagalbą gaunančioje įmonėje naujai sukurtas pareigas, nepakeičiant kitų darbuotojų, išlaidos.

| c) | Inovacijų diegimo konsultacijų ir paramos paslaugų išlaidos. |
| --- | --- |

c)

Inovacijų diegimo konsultacijų ir paramos paslaugų išlaidos.

Procesų ir organizacinių inovacijų diegimo pagalba

Personalo išlaidos; išlaidos priemonėms, įrangai, pastatams ir žemei, kurie naudojami projektui per jo vykdymo laikotarpį; pagal sutartis vykdomų mokslinių tyrimų išlaidos, žinių ir patentų pirkimo ar įsigijimo pagal licenciją iš išorės šaltinių įprastomis rinkos sąlygomis išlaidos; vykdant projektą tiesiogiai patirtos papildomos pridėtinės išlaidos ir kitos veiklos išlaidos, įskaitant išlaidas medžiagoms, atsargoms ir panašiems produktams.

Pagalba inovacijų grupėms

Investicinė pagalba

Investicinės išlaidos, susijusios su materialiuoju ir nematerialiuoju turtu.

Veiklos pagalba

Išlaidos personalui ir administracinės išlaidos (įskaitant pridėtines išlaidas), susijusios su:

| a) | grupės veiklos skatinimu, siekiant palengvinti bendradarbiavimą, dalijimąsi informacija ir specializuotų bei poreikiams pritaikytų verslo paramos paslaugų teikimą arba nukreipimą; |
| --- | --- |

a)

grupės veiklos skatinimu, siekiant palengvinti bendradarbiavimą, dalijimąsi informacija ir specializuotų bei poreikiams pritaikytų verslo paramos paslaugų teikimą arba nukreipimą;

| b) | grupės rinkodara, kuria siekiama įtraukti į veiklą daugiau naujų įmonių ar organizacijų ir padidinti grupės matomumą; |
| --- | --- |

b)

grupės rinkodara, kuria siekiama įtraukti į veiklą daugiau naujų įmonių ar organizacijų ir padidinti grupės matomumą;

| c) | grupės įrenginių valdymu; |
| --- | --- |

c)

grupės įrenginių valdymu;

| d) | mokymo programų, seminarų ir konferencijų, kuriais siekiama padėti dalytis žiniomis, kurti tinklus ir bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu, organizavimu. |
| --- | --- |

d)

mokymo programų, seminarų ir konferencijų, kuriais siekiama padėti dalytis žiniomis, kurti tinklus ir bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu, organizavimu.

II PRIEDAS

DIDŽIAUSIAS PAGALBOS INTENSYVUMAS

| (%) |
| --- |
| | Mažoji įmonė | Vidutinė įmonė | Didelė įmonė |
| Pagalba MTTP projektams |
| Fundamentiniai moksliniai tyrimai | 100 | 100 | 100 |
| Pramoniniai moksliniai tyrimai | 70 | 60 | 50 |
| — | jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba |

(%)

Mažoji įmonė

Vidutinė įmonė

Didelė įmonė

Pagalba MTTP projektams

Fundamentiniai moksliniai tyrimai

100

100

100

Pramoniniai moksliniai tyrimai

70

60

50

—

jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba

| — | jei vykdoma plati rezultatų sklaida |
| --- | --- |

—

jei vykdoma plati rezultatų sklaida

80

75

65

Bandomoji taikomoji veikla

45

35

25

| — | jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba |
| --- | --- |

—

jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba

| — | jei vykdoma plati rezultatų sklaida |
| --- | --- |

—

jei vykdoma plati rezultatų sklaida

60

50

40

Galimybių studijų pagalba

70

60

50

Pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti

50

50

50

Inovacijų pagalba MVĮ

50

50

—

Procesų ir organizacinių inovacijų diegimo pagalba

50

50

15

Pagalba inovacijų grupėms

Investicinė pagalba

50

50

50

| — | remiamuose regionuose, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto sąlygas |
| --- | --- |

—

remiamuose regionuose, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto sąlygas

55

55

55

Veiklos pagalba

50

50

50

---