# Úřední věstník C 272/2015

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 272 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5818. srpna 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 272

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5818. srpna 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Rada |
| 2015/C 272/01 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2015 | 1 |
| 2015/C 272/02 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015 | 6 |
| 2015/C 272/03 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2015 | 10 |
| 2015/C 272/04 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Finska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015 | 14 |
| 2015/C 272/05 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2015 | 18 |
| 2015/C 272/06 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2015 | 21 |
| 2015/C 272/07 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2015 | 24 |
| 2015/C 272/08 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2015 | 28 |
| 2015/C 272/09 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem České republiky na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2015 | 32 |
| 2015/C 272/10 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015 | 36 |
| 2015/C 272/11 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2015 | 39 |
| 2015/C 272/12 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Irska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2015 | 42 |
| 2015/C 272/13 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2015 | 46 |
| 2015/C 272/14 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Francie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2015 | 51 |
| 2015/C 272/15 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015 | 56 |
| 2015/C 272/16 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015 | 61 |
| 2015/C 272/17 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2015 | 66 |
| 2015/C 272/18 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2015 | 70 |
| 2015/C 272/19 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015 | 73 |
| 2015/C 272/20 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2015 | 76 |
| 2015/C 272/21 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Malty na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015 | 80 |
| 2015/C 272/22 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015 | 83 |
| 2015/C 272/23 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015 | 87 |
| 2015/C 272/24 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Polska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2015 | 91 |
| 2015/C 272/25 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015 | 94 |
| 2015/C 272/26 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro | 98 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

2015/C 272/01

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2015

1

2015/C 272/02

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015

6

2015/C 272/03

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2015

10

2015/C 272/04

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Finska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015

14

2015/C 272/05

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2015

18

2015/C 272/06

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2015

21

2015/C 272/07

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2015

24

2015/C 272/08

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2015

28

2015/C 272/09

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem České republiky na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2015

32

2015/C 272/10

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015

36

2015/C 272/11

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2015

39

2015/C 272/12

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Irska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2015

42

2015/C 272/13

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2015

46

2015/C 272/14

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Francie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2015

51

2015/C 272/15

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015

56

2015/C 272/16

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015

61

2015/C 272/17

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2015

66

2015/C 272/18

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2015

70

2015/C 272/19

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015

73

2015/C 272/20

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2015

76

2015/C 272/21

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Malty na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015

80

2015/C 272/22

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015

83

2015/C 272/23

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015

87

2015/C 272/24

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Polska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2015

91

2015/C 272/25

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015

94

2015/C 272/26

Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

98

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/1

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2015

(2015/C 272/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rumunsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Rumunsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Rumunsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování. Díky třem po sobě jdoucím programům EU a MMF byly výrazně sníženy vnější i vnitřní nerovnováhy. Přesto je třeba věnovat pozornost rizikům plynoucím z relativně vysoké záporné čisté investiční pozice Rumunska vůči zahraničí a ze slabé střednědobé vývozní kapacity. V bankovním sektoru přetrvávají vnější a vnitřní slabiny. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rumunsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Rumunsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Rumunsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování. Díky třem po sobě jdoucím programům EU a MMF byly výrazně sníženy vnější i vnitřní nerovnováhy. Přesto je třeba věnovat pozornost rizikům plynoucím z relativně vysoké záporné čisté investiční pozice Rumunska vůči zahraničí a ze slabé střednědobé vývozní kapacity. V bankovním sektoru přetrvávají vnější a vnitřní slabiny.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Dne 22. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/531/EU (5), ve kterém se zavázala, že v období do září 2015 Rumunsku poskytne střednědobou finanční pomoc ve výši až 2 miliardy EUR. Tato pomoc je podmíněna prováděním komplexní hospodářské politiky. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení splátek, očekává se, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a prostřednictvím provádění strukturálních reforem zvýšit odolnost a růstový potenciál jeho ekonomiky. Jakmile Rumunsko z programu vystoupí, bude opětovně plně zapojeno do rámce evropského semestru. |
| --- | --- |

(8)

Dne 22. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/531/EU (5), ve kterém se zavázala, že v období do září 2015 Rumunsku poskytne střednědobou finanční pomoc ve výši až 2 miliardy EUR. Tato pomoc je podmíněna prováděním komplexní hospodářské politiky. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení splátek, očekává se, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a prostřednictvím provádění strukturálních reforem zvýšit odolnost a růstový potenciál jeho ekonomiky. Jakmile Rumunsko z programu vystoupí, bude opětovně plně zapojeno do rámce evropského semestru.

| (9) | Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Z důvodu plánovaných strukturálních reforem požádalo Rumunsko ve svém konvergenčním programu o dočasnou odchylku od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli ve výši 0,5 % HDP. Protože program neposkytl o plánovaných strukturálních reformách dostatečně podrobné informace, není Rada schopna posoudit jejich realističnost. Rumunsko rovněž požádalo o uplatnění doložky o důchodové reformě. Způsobilost reformy musí potvrdit Eurostat. Na základě prognózy Komise z jara 2015 by předpokládaný strukturální schodek ve výši 3,4 % HDP v roce 2016 nezajistil odpovídající bezpečnostní rezervu s ohledem na referenční hodnotu ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Rada se proto domnívá, že Rumunsko nesplňuje požadavky k tomu, aby mohlo v roce 2016 využívat požadovanou dočasnou odchylku. |
| --- | --- |

(9)

Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Z důvodu plánovaných strukturálních reforem požádalo Rumunsko ve svém konvergenčním programu o dočasnou odchylku od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli ve výši 0,5 % HDP. Protože program neposkytl o plánovaných strukturálních reformách dostatečně podrobné informace, není Rada schopna posoudit jejich realističnost. Rumunsko rovněž požádalo o uplatnění doložky o důchodové reformě. Způsobilost reformy musí potvrdit Eurostat. Na základě prognózy Komise z jara 2015 by předpokládaný strukturální schodek ve výši 3,4 % HDP v roce 2016 nezajistil odpovídající bezpečnostní rezervu s ohledem na referenční hodnotu ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Rada se proto domnívá, že Rumunsko nesplňuje požadavky k tomu, aby mohlo v roce 2016 využívat požadovanou dočasnou odchylku.

| (10) | Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje udržet celkový schodek vládního sektoru na 1,5 % HDP v roce 2015 a snížit jej na 0,8 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje dosáhnout střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 1,0 % HDP počínaje rokem 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout se 40,1 % vrcholu a následně by měl postupně klesat až na 37,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je optimistický. Významná opatření zvyšující schodek schválená vládou dne 25. března a senátem dne 27. dubna (6), jež byla zohledněna v prognóze Komise z jara 2015, nejsou do konvergenčního programu zařazena, ačkoli to vyžaduje kodex chování. Opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2016 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že se strukturální saldo odchýlí od střednědobého cíle o 0,3 % HDP. To mírně překračuje odchylku ve výši 0,25 % HDP udělenou v rámci programu podpory platební bilance za podmínky, že spolufinancování projektů financovaných z prostředků EU proběhne v souladu s tím, co bylo stanoveno v rozpočtu. Zatímco se požaduje korekce ve výši 0,3 % HDP, odchylka má v roce 2016 činit 2,4 % HDP, a stát se tedy významnou. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(10)

Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje udržet celkový schodek vládního sektoru na 1,5 % HDP v roce 2015 a snížit jej na 0,8 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje dosáhnout střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 1,0 % HDP počínaje rokem 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout se 40,1 % vrcholu a následně by měl postupně klesat až na 37,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je optimistický. Významná opatření zvyšující schodek schválená vládou dne 25. března a senátem dne 27. dubna (6), jež byla zohledněna v prognóze Komise z jara 2015, nejsou do konvergenčního programu zařazena, ačkoli to vyžaduje kodex chování. Opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2016 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že se strukturální saldo odchýlí od střednědobého cíle o 0,3 % HDP. To mírně překračuje odchylku ve výši 0,25 % HDP udělenou v rámci programu podpory platební bilance za podmínky, že spolufinancování projektů financovaných z prostředků EU proběhne v souladu s tím, co bylo stanoveno v rozpočtu. Zatímco se požaduje korekce ve výši 0,3 % HDP, odchylka má v roce 2016 činit 2,4 % HDP, a stát se tedy významnou. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (11) | Rumunský fiskální rámec je v zásadě solidní, ale není účinně uplatňován. Střednědobé a dlouhodobé demografické trendy a nízká úroveň rozvoje trhu práce mohou ohrozit dlouhodobou udržitelnost důchodového systému. Důchodová reforma zahájená v roce 2010 již přinesla určitá zlepšení, avšak zákon sjednocující stanovení důchodového věku mužů a žen od roku 2035, který vláda navrhla v prosinci 2013, dosud nebyl dolní komorou parlamentu přijat. |
| --- | --- |

(11)

Rumunský fiskální rámec je v zásadě solidní, ale není účinně uplatňován. Střednědobé a dlouhodobé demografické trendy a nízká úroveň rozvoje trhu práce mohou ohrozit dlouhodobou udržitelnost důchodového systému. Důchodová reforma zahájená v roce 2010 již přinesla určitá zlepšení, avšak zákon sjednocující stanovení důchodového věku mužů a žen od roku 2035, který vláda navrhla v prosinci 2013, dosud nebyl dolní komorou parlamentu přijat.

| (12) | Nedávné snížení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení snížilo daňové zatížení práce, avšak nebylo správně zacíleno. Daňové zatížení osob s nižšími příjmy zůstává ve srovnání s ostatními evropskými zeměmi stále vysoké (40 %). Daňové podvody a obcházení daňových povinností představují i nadále zásadní problém a snižují daňové příjmy. Byly podniknuty první kroky vedoucí k plánované probíhající reorganizaci rumunské daňové správy. V roce 2014 byl ve dvou krajích proveden pilotní projekt pro dodržování předpisů zaměřený na nehlášenou práci, podhodnocené mzdy a daňové úniky a v roce 2015 má být dále zaváděn. Objem ekologických daní se v roce 2014 zvýšil, a přiblížil se tak průměru EU. |
| --- | --- |

(12)

Nedávné snížení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení snížilo daňové zatížení práce, avšak nebylo správně zacíleno. Daňové zatížení osob s nižšími příjmy zůstává ve srovnání s ostatními evropskými zeměmi stále vysoké (40 %). Daňové podvody a obcházení daňových povinností představují i nadále zásadní problém a snižují daňové příjmy. Byly podniknuty první kroky vedoucí k plánované probíhající reorganizaci rumunské daňové správy. V roce 2014 byl ve dvou krajích proveden pilotní projekt pro dodržování předpisů zaměřený na nehlášenou práci, podhodnocené mzdy a daňové úniky a v roce 2015 má být dále zaváděn. Objem ekologických daní se v roce 2014 zvýšil, a přiblížil se tak průměru EU.

| (13) | Přestože v roce 2014 došlo k určitému zlepšení, míra zaměstnanosti a míra ekonomické aktivity jsou i nadále velmi nízké u žen, mladých lidí, starších pracovníků a Romů. Byla revidována aktivní politika na trhu práce, ale celková účast na aktivních opatřeních na trhu práce a jejich financování zůstávají nízké, zejména v případě odborného vzdělávání, režimů pro uznávání předchozího vzdělání, pobídek v oblasti mobility a opatření zaměřených na dlouhodobě nezaměstnané. Rumunsko již podniklo kroky k řešení nezaměstnanosti mládeže, zejména prostřednictvím záruk pro mladé lidi, ale došlo ke zdržením při jeho provádění. V koncepci transparentních pokynů pro stanovení minimální mzdy nebylo dosaženo žádného pokroku. Aby se umožnila individualizace služeb a koherentnější přizpůsobení cílovým skupinám, potřebují veřejné služby zaměstnanosti větší kapacitu, zejména pokud jde o personál, a integrovaný rámec pro provádění opatření spolufinancovaných z evropských strukturálních a investičních fondů. |
| --- | --- |

(13)

Přestože v roce 2014 došlo k určitému zlepšení, míra zaměstnanosti a míra ekonomické aktivity jsou i nadále velmi nízké u žen, mladých lidí, starších pracovníků a Romů. Byla revidována aktivní politika na trhu práce, ale celková účast na aktivních opatřeních na trhu práce a jejich financování zůstávají nízké, zejména v případě odborného vzdělávání, režimů pro uznávání předchozího vzdělání, pobídek v oblasti mobility a opatření zaměřených na dlouhodobě nezaměstnané. Rumunsko již podniklo kroky k řešení nezaměstnanosti mládeže, zejména prostřednictvím záruk pro mladé lidi, ale došlo ke zdržením při jeho provádění. V koncepci transparentních pokynů pro stanovení minimální mzdy nebylo dosaženo žádného pokroku. Aby se umožnila individualizace služeb a koherentnější přizpůsobení cílovým skupinám, potřebují veřejné služby zaměstnanosti větší kapacitu, zejména pokud jde o personál, a integrovaný rámec pro provádění opatření spolufinancovaných z evropských strukturálních a investičních fondů.

| (14) | Rumunsko čelí několika problémům v oblasti vzdělávání: míra předčasného ukončování školní docházky je i nadále značně nad průměrem EU; dostupnost služeb v oblasti předškolního vzdělávání a péče a přístup k nim jsou omezené, zvláště ve venkovských oblastech a pro romskou komunitu; účast na celoživotním učení je stále hluboko pod průměrem EU; kvalita a uplatnitelnost na trhu práce u vysokoškolského vzdělání je nedostatečná a podíl absolventů s terciárním vzděláním zůstává druhý nejnižší v Unii. Rumunsko začalo s řešením těchto problémů, přičemž v různých oblastech bylo dosaženo rozdílného stupně pokroku a dosud málo viditelných výsledků. Rumunsko přijalo v červnu 2015 dvě vnitrostátní strategie – národní strategii v oblasti celoživotního učení a národní strategii pro snížení míry předčasného ukončování školní docházky. Nyní je důležité, aby přijalo opatření pro jejich rychlé provedení. Národní program pro předškolní vzdělávání a péči byl koncipován na období 2014–2019 a vstoupí v platnost v novém školním roce 2015–2016. Byla vypracována strategie v oblasti terciárního vzdělávání, jejímž cílem je zvýšit uplatnitelnost vysokoškolského vzdělání tím, že se bude více řídit potřebami trhu práce, a zlepšit dostupnost vysokoškolského vzdělání pro příslušníky znevýhodněných skupin. Byla realizována opatření ke zlepšení odborného vzdělávání a přípravy a učňovského vzdělávání. |
| --- | --- |

(14)

Rumunsko čelí několika problémům v oblasti vzdělávání: míra předčasného ukončování školní docházky je i nadále značně nad průměrem EU; dostupnost služeb v oblasti předškolního vzdělávání a péče a přístup k nim jsou omezené, zvláště ve venkovských oblastech a pro romskou komunitu; účast na celoživotním učení je stále hluboko pod průměrem EU; kvalita a uplatnitelnost na trhu práce u vysokoškolského vzdělání je nedostatečná a podíl absolventů s terciárním vzděláním zůstává druhý nejnižší v Unii. Rumunsko začalo s řešením těchto problémů, přičemž v různých oblastech bylo dosaženo rozdílného stupně pokroku a dosud málo viditelných výsledků. Rumunsko přijalo v červnu 2015 dvě vnitrostátní strategie – národní strategii v oblasti celoživotního učení a národní strategii pro snížení míry předčasného ukončování školní docházky. Nyní je důležité, aby přijalo opatření pro jejich rychlé provedení. Národní program pro předškolní vzdělávání a péči byl koncipován na období 2014–2019 a vstoupí v platnost v novém školním roce 2015–2016. Byla vypracována strategie v oblasti terciárního vzdělávání, jejímž cílem je zvýšit uplatnitelnost vysokoškolského vzdělání tím, že se bude více řídit potřebami trhu práce, a zlepšit dostupnost vysokoškolského vzdělání pro příslušníky znevýhodněných skupin. Byla realizována opatření ke zlepšení odborného vzdělávání a přípravy a učňovského vzdělávání.

| (15) | Rumunské zdravotnictví se vyznačuje neuspokojivými výsledky ošetření, špatnou finanční a geografickou dostupností, nedostatkem finančních prostředků a neúčinným využíváním zdrojů. Systém využívá ve velké míře ústavní služby a trpí z důvodu rozsáhlé neefektivní nemocniční sítě, slabé a roztříštěné záchytné sítě a malého podílu výdajů určených na základní zdravotní péči. Rozšířené využívání neoficiálních plateb v systému veřejného zdravotnictví kromě toho dále snižuje dostupnost, účinnost a kvalitu systému. Různá opatření a reformy zdravotní péče, které byly zavedeny, snížily schodek financování a zlepšily úroveň a účinnost služeb. Národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020, která vymezuje strategický základ pro reformy v odvětví zdravotnictví, byla schválena v prosinci 2014 a nyní se bude provádět. Ministerstvo zdravotnictví a národní zdravotní pojišťovna zvažují různá opatření, jež mají zlepšit systém financování zdravotní péče. |
| --- | --- |

(15)

Rumunské zdravotnictví se vyznačuje neuspokojivými výsledky ošetření, špatnou finanční a geografickou dostupností, nedostatkem finančních prostředků a neúčinným využíváním zdrojů. Systém využívá ve velké míře ústavní služby a trpí z důvodu rozsáhlé neefektivní nemocniční sítě, slabé a roztříštěné záchytné sítě a malého podílu výdajů určených na základní zdravotní péči. Rozšířené využívání neoficiálních plateb v systému veřejného zdravotnictví kromě toho dále snižuje dostupnost, účinnost a kvalitu systému. Různá opatření a reformy zdravotní péče, které byly zavedeny, snížily schodek financování a zlepšily úroveň a účinnost služeb. Národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020, která vymezuje strategický základ pro reformy v odvětví zdravotnictví, byla schválena v prosinci 2014 a nyní se bude provádět. Ministerstvo zdravotnictví a národní zdravotní pojišťovna zvažují různá opatření, jež mají zlepšit systém financování zdravotní péče.

| (16) | Snižování chudoby a sociálního vyloučení je i nadále hlavním úkolem Rumunska. Ačkoli podíl lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením klesá, zůstává i tak s 40 % v roce 2013 vysoký, výrazně nad průměrem EU. Účinnost sociálních transferů (s výjimkou důchodů) při snižování chudoby se zdá být omezená a v případě dětí je obzvláště nízká. Sociální transfery nejsou dostatečně napojeny na aktivační opatření. Provádění reformy sociální pomoci z roku 2011 se oproti plánu stále opožďuje. Dne 27. května 2015 byla schválena strategie pro sociální začleňování a boj proti chudobě a související akční plány. Při zavádění minimálního příjmu pro účely sociálního začlenění, který by zjednodušil sociální pomoc zkombinováním tří stávajících druhů sociálních transferů a posílil by rovněž vazbu na aktivační opatření, se dosáhlo omezeného pokroku. Vláda v roce 2013 přijala zákon v oblasti sociální ekonomiky, jehož účelem je regulovat oblast sociální ekonomiky a zvýšit účast zranitelných skupin obyvatelstva na pracovním procesu, který je však stále projednáván v parlamentu. Bylo přijato málo účinných opatření pro integraci romské populace. Se zpožděním byla nicméně v lednu 2015 přijata revidovaná strategie pro integraci Romů, ale její provádění zaostává za harmonogramem. |
| --- | --- |

(16)

Snižování chudoby a sociálního vyloučení je i nadále hlavním úkolem Rumunska. Ačkoli podíl lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením klesá, zůstává i tak s 40 % v roce 2013 vysoký, výrazně nad průměrem EU. Účinnost sociálních transferů (s výjimkou důchodů) při snižování chudoby se zdá být omezená a v případě dětí je obzvláště nízká. Sociální transfery nejsou dostatečně napojeny na aktivační opatření. Provádění reformy sociální pomoci z roku 2011 se oproti plánu stále opožďuje. Dne 27. května 2015 byla schválena strategie pro sociální začleňování a boj proti chudobě a související akční plány. Při zavádění minimálního příjmu pro účely sociálního začlenění, který by zjednodušil sociální pomoc zkombinováním tří stávajících druhů sociálních transferů a posílil by rovněž vazbu na aktivační opatření, se dosáhlo omezeného pokroku. Vláda v roce 2013 přijala zákon v oblasti sociální ekonomiky, jehož účelem je regulovat oblast sociální ekonomiky a zvýšit účast zranitelných skupin obyvatelstva na pracovním procesu, který je však stále projednáván v parlamentu. Bylo přijato málo účinných opatření pro integraci romské populace. Se zpožděním byla nicméně v lednu 2015 přijata revidovaná strategie pro integraci Romů, ale její provádění zaostává za harmonogramem.

| (17) | Rumunská správní kapacita je nízká, roztříštěná a vyznačuje se nejasným delegováním odpovědností, a tak brzdí konkurenceschopnost hospodářství. Byly identifikovány základní příčiny strukturálních nedostatků a v říjnu 2014 byla přijata strategie pro řešení problémů ve veřejné správě a při stanovování politických priorit a koordinaci společně s akčním plánem pro její provádění v období 2014–2020. Toto provádění se však výrazně opozdilo. Nesrovnalosti v postupech zadávání veřejných zakázek vedly k výraznému zpoždění při provádění programů financovaných z EU. Tyto nesrovnalosti mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a brzdí tolik potřebné investice do infrastruktury. |
| --- | --- |

(17)

Rumunská správní kapacita je nízká, roztříštěná a vyznačuje se nejasným delegováním odpovědností, a tak brzdí konkurenceschopnost hospodářství. Byly identifikovány základní příčiny strukturálních nedostatků a v říjnu 2014 byla přijata strategie pro řešení problémů ve veřejné správě a při stanovování politických priorit a koordinaci společně s akčním plánem pro její provádění v období 2014–2020. Toto provádění se však výrazně opozdilo. Nesrovnalosti v postupech zadávání veřejných zakázek vedly k výraznému zpoždění při provádění programů financovaných z EU. Tyto nesrovnalosti mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a brzdí tolik potřebné investice do infrastruktury.

| (18) | Určitého pokroku bylo dosaženo ve zvyšování nezávislosti, kvality a účinnosti soudního systému, v boji proti korupci na všech úrovních a zajištění účinného výkonu soudních rozhodnutí. Výkon soudních rozhodnutí je však v mnoha případech nadále nedostatečný a v oblasti předcházení a boje proti drobné korupci bylo dosaženo pokroku spíše omezeného. Na tyto důležité oblasti politiky se vztahuje mechanismus spolupráce a ověřování. |
| --- | --- |

(18)

Určitého pokroku bylo dosaženo ve zvyšování nezávislosti, kvality a účinnosti soudního systému, v boji proti korupci na všech úrovních a zajištění účinného výkonu soudních rozhodnutí. Výkon soudních rozhodnutí je však v mnoha případech nadále nedostatečný a v oblasti předcházení a boje proti drobné korupci bylo dosaženo pokroku spíše omezeného. Na tyto důležité oblasti politiky se vztahuje mechanismus spolupráce a ověřování.

| (19) | Státem vlastněné společnosti trpí podprůměrnou produktivitou, přispívají k nelikviditě hospodářství, zatěžují jakožto podmíněné závazky rozpočet vládních institucí a stojí za 50 % daňových nedoplatků všech společností celkem. Rozhodujícím faktorem pro výkonnost státem vlastněných společností je správa a řízení. Jejich současné správní uspořádání nebrání politickému zasahování do každodenního řízení společností ani nezajišťuje oddělení funkcí vlastnictví a politického rozhodování orgánů. Teprve schválením mimořádného nařízení vlády č. 109/2011 byla pro státem vlastněné společnosti zavedena zvláštní pravidla. Na různé oblasti se pravidla nadále nevztahují a nejsou vždy v praxi dodržována. V reformě správy a řízení státem vlastněných společností v odvětví energetiky a dopravy nebylo dosaženo žádného pokroku. |
| --- | --- |

(19)

Státem vlastněné společnosti trpí podprůměrnou produktivitou, přispívají k nelikviditě hospodářství, zatěžují jakožto podmíněné závazky rozpočet vládních institucí a stojí za 50 % daňových nedoplatků všech společností celkem. Rozhodujícím faktorem pro výkonnost státem vlastněných společností je správa a řízení. Jejich současné správní uspořádání nebrání politickému zasahování do každodenního řízení společností ani nezajišťuje oddělení funkcí vlastnictví a politického rozhodování orgánů. Teprve schválením mimořádného nařízení vlády č. 109/2011 byla pro státem vlastněné společnosti zavedena zvláštní pravidla. Na různé oblasti se pravidla nadále nevztahují a nejsou vždy v praxi dodržována. V reformě správy a řízení státem vlastněných společností v odvětví energetiky a dopravy nebylo dosaženo žádného pokroku.

| (20) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(20)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (21) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(21)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (22) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, |
| --- | --- |

(22)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

DOPORUČUJE Rumunsku v období 2015–2016:

| 1. | Přijmout veškerá nezbytná opatření pro dokončení programu finanční pomoci. |
| --- | --- |

1.

Přijmout veškerá nezbytná opatření pro dokončení programu finanční pomoci.

| 2. | Omezit odchylku od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 na nejvýše 0,25 % HDP, jak je uvedeno v programu podpory platební bilance na období 2013–2015, a v roce 2016 se vrátit k plnění střednědobého cíle. Realizovat komplexní strategii zaměřenou na dodržování daňových předpisů, posílit kontrolní a verifikační systémy k řešení problematiky nehlášené práce a pokročit ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy. |
| --- | --- |

2.

Omezit odchylku od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 na nejvýše 0,25 % HDP, jak je uvedeno v programu podpory platební bilance na období 2013–2015, a v roce 2016 se vrátit k plnění střednědobého cíle. Realizovat komplexní strategii zaměřenou na dodržování daňových předpisů, posílit kontrolní a verifikační systémy k řešení problematiky nehlášené práce a pokročit ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy.

| 3. | Rozvíjet opatření na trhu práce, zejména pro mladé lidi nezapsané na úřadu práce a pro dlouhodobě nezaměstnané. Zajistit, aby národní agentura pro zaměstnanost byla náležitě personálně obsazena. Vypracovat v konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy jasné pokyny pro transparentní stanovení minimální mzdy. Zavést minimální příjem pro účely sociálního začlenění. Zvýšit objem a kvalitu předškolního vzdělávání a péče, především pro Romy. Přijmout kroky za účelem provedení národní strategie ke snížení předčasného ukončování školní docházky. Pokračovat v provádění národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020, aby se řešily otázky špatné dostupnosti, nedostatku finančních prostředků a neúčinného využívání zdrojů. |
| --- | --- |

3.

Rozvíjet opatření na trhu práce, zejména pro mladé lidi nezapsané na úřadu práce a pro dlouhodobě nezaměstnané. Zajistit, aby národní agentura pro zaměstnanost byla náležitě personálně obsazena. Vypracovat v konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy jasné pokyny pro transparentní stanovení minimální mzdy. Zavést minimální příjem pro účely sociálního začlenění. Zvýšit objem a kvalitu předškolního vzdělávání a péče, především pro Romy. Přijmout kroky za účelem provedení národní strategie ke snížení předčasného ukončování školní docházky. Pokračovat v provádění národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020, aby se řešily otázky špatné dostupnosti, nedostatku finančních prostředků a neúčinného využívání zdrojů.

| 4. | Přijmout zákon o reformě správy a řízení státem vlastněných podniků. |
| --- | --- |

4.

Přijmout zákon o reformě správy a řízení státem vlastněných podniků.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 109).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2013/531/EU ze dne 22. října 2013, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Unie (Úř. věst. L 286, 29.10.2013, s. 1).

5

(6)  Snížení daní obsažené v návrhu nového daňového zákoníku.

6

(7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/6

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015

(2015/C 272/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovinsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Ve zprávě jsou rovněž uvedeny výsledky hloubkového přezkumu, který byl pro Slovinsko proveden podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Slovinsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Díky probíhajícímu obnovování rovnováhy a rozhodným politickým opatřením, lepším výsledkům vývozu a lepším podmínkám růstu se oproti minulému roku snížila některá rizika, zejména ta, která souvisejí s vnější udržitelností. Slabá správa a řízení společností, vysoká úroveň státního vlastnictví, vysoký pákový efekt u společností a rostoucí veřejné zadlužení na druhou stranu ohrožují finanční stabilitu a růst a je jim třeba věnovat pečlivou pozornost. Nerovnováhy již tedy nejsou považovány za nadměrné, ale nadále vyžadují velkou pozornost. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovinsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Ve zprávě jsou rovněž uvedeny výsledky hloubkového přezkumu, který byl pro Slovinsko proveden podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Slovinsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Díky probíhajícímu obnovování rovnováhy a rozhodným politickým opatřením, lepším výsledkům vývozu a lepším podmínkám růstu se oproti minulému roku snížila některá rizika, zejména ta, která souvisejí s vnější udržitelností. Slabá správa a řízení společností, vysoká úroveň státního vlastnictví, vysoký pákový efekt u společností a rostoucí veřejné zadlužení na druhou stranu ohrožují finanční stabilitu a růst a je jim třeba věnovat pečlivou pozornost. Nerovnováhy již tedy nejsou považovány za nadměrné, ale nadále vyžadují velkou pozornost.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Slovinsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability z roku 2015 má vláda v plánu do roku 2015 v souladu se lhůtou stanovenou Radou napravit nadměrný schodek a do roku 2020 – tj. rok po skončení programového období – dosáhnout střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu. Vláda hodlá postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 2,9 % HDP v roce 2015 a na 0,9 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout maxima na úrovni 81,6 % a poté by měl začít klesat. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá včasná a trvalá náprava nadměrného schodku do roku 2015. Fiskální úsilí je zároveň nižší, než doporučuje Rada, a to pokud jde o strukturální saldo i přijatá diskreční opatření. Dojde-li podle plánu ke včasné nápravě nadměrného schodku, bude Slovinsko od roku 2016 zařazeno do preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Opatření na podporu plánovaných cílů týkajících se schodku po roce 2016 nebyla dostatečně upřesněna. S ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se proto zdá, že v roce 2016 existuje riziko značného odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého cíle a že budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Slovinsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Co se týče fiskálních pravidel, v roce 2013 Parlament schválil ústavní základ pro stanovení pravidla vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu veřejných financí ve strukturálním vyjádření. Potřebné prováděcí právní předpisy však nebyly dosud přijaty. Předpokládá se, že revizí zákona o veřejných financích bude vytvořen nezbytný právní základ, pokud jde o procesní otázky, jež budou zásadní pro zákon o fiskálních pravidlech. |
| --- | --- |

(8)

Na Slovinsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability z roku 2015 má vláda v plánu do roku 2015 v souladu se lhůtou stanovenou Radou napravit nadměrný schodek a do roku 2020 – tj. rok po skončení programového období – dosáhnout střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu. Vláda hodlá postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 2,9 % HDP v roce 2015 a na 0,9 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout maxima na úrovni 81,6 % a poté by měl začít klesat. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá včasná a trvalá náprava nadměrného schodku do roku 2015. Fiskální úsilí je zároveň nižší, než doporučuje Rada, a to pokud jde o strukturální saldo i přijatá diskreční opatření. Dojde-li podle plánu ke včasné nápravě nadměrného schodku, bude Slovinsko od roku 2016 zařazeno do preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Opatření na podporu plánovaných cílů týkajících se schodku po roce 2016 nebyla dostatečně upřesněna. S ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se proto zdá, že v roce 2016 existuje riziko značného odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého cíle a že budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Slovinsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Co se týče fiskálních pravidel, v roce 2013 Parlament schválil ústavní základ pro stanovení pravidla vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu veřejných financí ve strukturálním vyjádření. Potřebné prováděcí právní předpisy však nebyly dosud přijaty. Předpokládá se, že revizí zákona o veřejných financích bude vytvořen nezbytný právní základ, pokud jde o procesní otázky, jež budou zásadní pro zákon o fiskálních pravidlech.

| (9) | Slovinsko přijalo opatření ke zmírnění tlaku na střednědobou udržitelnost důchodového systému, avšak k zajištění udržitelnosti tohoto systému po roce 2020 je třeba stále upravit některé hlavní parametry. Důchodová reforma z roku 2013 měla pozitivní vliv a do konce roku 2015 by měl být přijat právní akt, kterým bude zřízen demografický fond. K zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodů však budou zapotřebí další reformy. Pokud jde o reformu dlouhodobé péče, nedošlo k žádnému pokroku. Na konci roku 2013 přijala vláda plán reformy dlouhodobé péče, ale přijetí právních předpisů k provedení této reformy bylo odloženo do konce roku 2015, aby bylo možné nejdříve rozhodnout o reformě zdravotního pojištění včetně otázky zdrojů financování celkové zdravotní a dlouhodobé péče. Nad náklady spojenými se stárnutím obyvatelstva v oblasti dlouhodobé péče lze udržet kontrolu přidělováním prostředků těm, kteří je nejvíce potřebují, a větším zaměřením na poskytování domácí péče oproti institucionální. |
| --- | --- |

(9)

Slovinsko přijalo opatření ke zmírnění tlaku na střednědobou udržitelnost důchodového systému, avšak k zajištění udržitelnosti tohoto systému po roce 2020 je třeba stále upravit některé hlavní parametry. Důchodová reforma z roku 2013 měla pozitivní vliv a do konce roku 2015 by měl být přijat právní akt, kterým bude zřízen demografický fond. K zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodů však budou zapotřebí další reformy. Pokud jde o reformu dlouhodobé péče, nedošlo k žádnému pokroku. Na konci roku 2013 přijala vláda plán reformy dlouhodobé péče, ale přijetí právních předpisů k provedení této reformy bylo odloženo do konce roku 2015, aby bylo možné nejdříve rozhodnout o reformě zdravotního pojištění včetně otázky zdrojů financování celkové zdravotní a dlouhodobé péče. Nad náklady spojenými se stárnutím obyvatelstva v oblasti dlouhodobé péče lze udržet kontrolu přidělováním prostředků těm, kteří je nejvíce potřebují, a větším zaměřením na poskytování domácí péče oproti institucionální.

| (10) | V lednu 2015 byla uzavřena dohoda o sociální politice, podle níž budou mzdy ve veřejném sektoru růst pomaleji než mzdy v sektoru soukromém. Na skladbu a indexaci minimální mzdy se tato dohoda nevztahuje. Minimální mzda zůstává ve srovnání s průměrnou mzdou poměrně vysoká, avšak její růst byl v poslední době omezený. Z hodnocení reformy trhu práce v roce 2013 vyplývá, že na trhu práce ubylo omezení, ale přetrvávají strukturální problémy, pokud jde o dlouhodobou nezaměstnanost a nízkou míru zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Slovinsko podniklo některé kroky k řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a mnoho dalších opatření se plánuje do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

V lednu 2015 byla uzavřena dohoda o sociální politice, podle níž budou mzdy ve veřejném sektoru růst pomaleji než mzdy v sektoru soukromém. Na skladbu a indexaci minimální mzdy se tato dohoda nevztahuje. Minimální mzda zůstává ve srovnání s průměrnou mzdou poměrně vysoká, avšak její růst byl v poslední době omezený. Z hodnocení reformy trhu práce v roce 2013 vyplývá, že na trhu práce ubylo omezení, ale přetrvávají strukturální problémy, pokud jde o dlouhodobou nezaměstnanost a nízkou míru zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Slovinsko podniklo některé kroky k řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a mnoho dalších opatření se plánuje do roku 2020.

| (11) | Bankovní sektor byl dále stabilizován rekapitalizací bank Abanka a Banka Celje v roce 2014. V lednu 2015 byl dokončen a úřadu předsedy vlády předložen komplexní akční plán pro banky. Slovinská národní banka přijala opatření k řešení nedostatků zjištěných v rámci přezkumu kvality aktiv v roce 2013 a v prvním čtvrtletí roku 2015 začne znovu provádět kontroly na místě, aby ověřila, zda byla vydaná doporučení bankami realizována. Hlavní banky reorganizovaly a posílily svá oddělení pro řešení nesplácených úvěrů a restrukturalizaci. Pro zdravější bankovní sektor je však třeba zvýšit dlouhodobou ziskovost a omezit množství úvěrů v selhání v podnikovém sektoru. Byl vypracován hlavní plán restrukturalizace podniků a zřízena centralizovaná pracovní skupina pro restrukturalizaci podniků. Další snížení zadlužení podnikového sektoru, mj. pomocí společnosti spravující aktiva bank a prostřednictvím plného uplatňování nových právních předpisů týkajících se platební neschopnosti, by pomohlo obnovit podmínky pro oživení soukromých investic. Úvěrová činnost bank dále klesá, což postihuje především malé a střední podniky. Očekává se, že výsledky nedávné rekapitalizace bankovního sektoru se plně projeví až v roce 2016. Omezené poskytování bankovních úvěrů a vysoké úrokové sazby nepříznivě ovlivňují finanční kapacitu malých a středních podniků. Zatímco podíl zamítnutých žádostí o úvěr se za posledních šest let snížil, počet malých a středních podniků, které informují o menší ochotě bank poskytovat úvěry, výrazně stoupl a je jeden z nejvyšších v Unii. |
| --- | --- |

(11)

Bankovní sektor byl dále stabilizován rekapitalizací bank Abanka a Banka Celje v roce 2014. V lednu 2015 byl dokončen a úřadu předsedy vlády předložen komplexní akční plán pro banky. Slovinská národní banka přijala opatření k řešení nedostatků zjištěných v rámci přezkumu kvality aktiv v roce 2013 a v prvním čtvrtletí roku 2015 začne znovu provádět kontroly na místě, aby ověřila, zda byla vydaná doporučení bankami realizována. Hlavní banky reorganizovaly a posílily svá oddělení pro řešení nesplácených úvěrů a restrukturalizaci. Pro zdravější bankovní sektor je však třeba zvýšit dlouhodobou ziskovost a omezit množství úvěrů v selhání v podnikovém sektoru. Byl vypracován hlavní plán restrukturalizace podniků a zřízena centralizovaná pracovní skupina pro restrukturalizaci podniků. Další snížení zadlužení podnikového sektoru, mj. pomocí společnosti spravující aktiva bank a prostřednictvím plného uplatňování nových právních předpisů týkajících se platební neschopnosti, by pomohlo obnovit podmínky pro oživení soukromých investic. Úvěrová činnost bank dále klesá, což postihuje především malé a střední podniky. Očekává se, že výsledky nedávné rekapitalizace bankovního sektoru se plně projeví až v roce 2016. Omezené poskytování bankovních úvěrů a vysoké úrokové sazby nepříznivě ovlivňují finanční kapacitu malých a středních podniků. Zatímco podíl zamítnutých žádostí o úvěr se za posledních šest let snížil, počet malých a středních podniků, které informují o menší ochotě bank poskytovat úvěry, výrazně stoupl a je jeden z nejvyšších v Unii.

| (12) | Pokračuje se v realizaci programu privatizace, ačkoli dochází k určitým zpožděním. Podle plánu probíhá restrukturalizace pěti hlavních státních bank a likvidace dvou menších domácích bank. Slovinský státní holdingový úřad, odpovědný za správu a odprodej státních aktiv, již plně zahájil svou činnost. Parlament ještě musí schválit návrh strategie správy aktiv a poté by mělo následovat zveřejnění harmonogramu odprodeje řady vhodně vybraných aktiv ve vlastnictví státu. V prosinci 2014 přijal slovinský státní holdingový úřad nový kodex správy a řízení a v lednu 2015 byl jmenován kontrolor dodržování předpisů. |
| --- | --- |

(12)

Pokračuje se v realizaci programu privatizace, ačkoli dochází k určitým zpožděním. Podle plánu probíhá restrukturalizace pěti hlavních státních bank a likvidace dvou menších domácích bank. Slovinský státní holdingový úřad, odpovědný za správu a odprodej státních aktiv, již plně zahájil svou činnost. Parlament ještě musí schválit návrh strategie správy aktiv a poté by mělo následovat zveřejnění harmonogramu odprodeje řady vhodně vybraných aktiv ve vlastnictví státu. V prosinci 2014 přijal slovinský státní holdingový úřad nový kodex správy a řízení a v lednu 2015 byl jmenován kontrolor dodržování předpisů.

| (13) | V roce 2014 se dále zlepšovala efektivnost soudů, i když pomalejším tempem. Do jisté míry se podařilo zkrátit délku soudních řízení v prvním stupni u občanskoprávních a obchodních sporů, včetně případů, které se řídí právními předpisy týkajícími se platební neschopnosti, přesto zůstávají délka řízení a počet případů čekajících na vyřízení značné. |
| --- | --- |

(13)

V roce 2014 se dále zlepšovala efektivnost soudů, i když pomalejším tempem. Do jisté míry se podařilo zkrátit délku soudních řízení v prvním stupni u občanskoprávních a obchodních sporů, včetně případů, které se řídí právními předpisy týkajícími se platební neschopnosti, přesto zůstávají délka řízení a počet případů čekajících na vyřízení značné.

| (14) | Nepříznivé podnikatelské prostředí ve Slovinsku je klíčovým faktorem pro nízkou úroveň investic do slovinských podniků a kvůli velkému množství zákonů a jejich četným změnám je obtížné podnikat a dodržovat místní předpisy. Počet regulovaných povolání klesl z 323 na 242, ale je stále vysoký. Provedeno bylo přibližně 25 % opatření obsažených v jednotném dokumentu ke snížení administrativní zátěže. Zajištěna byla dostatečná rozpočtová autonomie agentury na ochranu hospodářské soutěže a její institucionální nezávislost. |
| --- | --- |

(14)

Nepříznivé podnikatelské prostředí ve Slovinsku je klíčovým faktorem pro nízkou úroveň investic do slovinských podniků a kvůli velkému množství zákonů a jejich četným změnám je obtížné podnikat a dodržovat místní předpisy. Počet regulovaných povolání klesl z 323 na 242, ale je stále vysoký. Provedeno bylo přibližně 25 % opatření obsažených v jednotném dokumentu ke snížení administrativní zátěže. Zajištěna byla dostatečná rozpočtová autonomie agentury na ochranu hospodářské soutěže a její institucionální nezávislost.

| (15) | Nová vláda zopakovala svůj závazek bojovat proti korupci a v lednu 2015 přijala nový dvouletý program 11 trvalých opatření. K určitému pokroku došlo, pokud jde o transparentnost a odpovědnost. Připravuje se komplexní reforma veřejného sektoru. Žádný pokrok nebyl zaznamenán, co se týče zpráv o hodnocení výsledků a postupů řízení kvality. |
| --- | --- |

(15)

Nová vláda zopakovala svůj závazek bojovat proti korupci a v lednu 2015 přijala nový dvouletý program 11 trvalých opatření. K určitému pokroku došlo, pokud jde o transparentnost a odpovědnost. Připravuje se komplexní reforma veřejného sektoru. Žádný pokrok nebyl zaznamenán, co se týče zpráv o hodnocení výsledků a postupů řízení kvality.

| (16) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovinsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(16)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovinsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (17) | Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(17)

Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (18) | V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Slovinsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(18)

V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Slovinsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Slovinsku v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku v roce 2015 a docílit fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP pro postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Přijmout zákon o fiskálních pravidlech a provést revizi zákona o veřejných financích. Pokročit v realizaci dlouhodobé reformy důchodového systému. Do konce roku 2015 přijmout reformu zdravotní a dlouhodobé péče. |
| --- | --- |

1.

Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku v roce 2015 a docílit fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP pro postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Přijmout zákon o fiskálních pravidlech a provést revizi zákona o veřejných financích. Pokročit v realizaci dlouhodobé reformy důchodového systému. Do konce roku 2015 přijmout reformu zdravotní a dlouhodobé péče.

| 2. | Po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi přezkoumat mechanismus stanovování minimální mzdy, a zejména úlohu příspěvků, a zohlednit přitom dopad na chudobu pracujících, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost. Zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Přijmout opatření proti dlouhodobé nezaměstnanosti a poskytovat adekvátní pobídky k prodloužení pracovního života. |
| --- | --- |

2.

Po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi přezkoumat mechanismus stanovování minimální mzdy, a zejména úlohu příspěvků, a zohlednit přitom dopad na chudobu pracujících, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost. Zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Přijmout opatření proti dlouhodobé nezaměstnanosti a poskytovat adekvátní pobídky k prodloužení pracovního života.

| 3. | Zavedením konkrétních cílů snížit v bankách množství úvěrů v selhání. Zlepšit kapacitu pro sledování úvěrového rizika v bankách. Pokračovat v restrukturalizaci podniků a zachovat silnou správu a řízení ve společnosti spravující aktiva bank. Přijmout opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků a mikropodniků k financování. Přijmout strategii pro slovinský státní holdingový úřad s jasnou klasifikací aktiv, realizovat roční plán správy aktiv a uplatňovat výkonnostní kritéria. |
| --- | --- |

3.

Zavedením konkrétních cílů snížit v bankách množství úvěrů v selhání. Zlepšit kapacitu pro sledování úvěrového rizika v bankách. Pokračovat v restrukturalizaci podniků a zachovat silnou správu a řízení ve společnosti spravující aktiva bank. Přijmout opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků a mikropodniků k financování. Přijmout strategii pro slovinský státní holdingový úřad s jasnou klasifikací aktiv, realizovat roční plán správy aktiv a uplatňovat výkonnostní kritéria.

| 4. | Zajistit, aby reformy přijaté ke zvýšení efektivnosti civilního soudnictví napomohly zkrácení řízení. |
| --- | --- |

4.

Zajistit, aby reformy přijaté ke zvýšení efektivnosti civilního soudnictví napomohly zkrácení řízení.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska za rok 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 115).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

6

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/10

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2015

(2015/C 272/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovensku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovensku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 29. dubna 2015 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 29. dubna 2015 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně zlepšovat celkový schodek vládního sektoru, který má dosahovat 2,5 % HDP v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce 2018. Střednědobého cíle, tj. strukturálního deficitu ve výši 0,5 % HDP, by podle programu stability mělo být dosaženo od roku 2017. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl v roce 2015 nepatrně snížit na 53,4 % a následně by měl postupně klesat až na 50,3 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Prozatím však nebyla dostatečně přesně vymezena opatření, která budou dosažení plánovaných cílů pro schodek od roku 2016 podporovat. Podle prognózy Komise z jara 2015 se bude čistý růst výdajů nacházet v roce 2015 i v roce 2016 pod referenční hodnotou, a bude tudíž splňovat požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě posouzení slovenského programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Slovensko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. |
| --- | --- |

(8)

Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně zlepšovat celkový schodek vládního sektoru, který má dosahovat 2,5 % HDP v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce 2018. Střednědobého cíle, tj. strukturálního deficitu ve výši 0,5 % HDP, by podle programu stability mělo být dosaženo od roku 2017. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl v roce 2015 nepatrně snížit na 53,4 % a následně by měl postupně klesat až na 50,3 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Prozatím však nebyla dostatečně přesně vymezena opatření, která budou dosažení plánovaných cílů pro schodek od roku 2016 podporovat. Podle prognózy Komise z jara 2015 se bude čistý růst výdajů nacházet v roce 2015 i v roce 2016 pod referenční hodnotou, a bude tudíž splňovat požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě posouzení slovenského programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Slovensko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

| (9) | Trh práce vykázal v roce 2014 známky oživení, avšak nezaměstnanost zůstává vysoká. Došlo k omezení překážek v systému sociálního zabezpečení a určitý pokrok byl zaznamenán ve snižování nezaměstnanosti mladých lidí, nicméně velkým problémem je i nadále dlouhodobá nezaměstnanost a přetrvává také nízká míra zaměstnanosti u Romů a málo kvalifikovaných pracovníků. Přestože Slovensko podniklo určité první kroky ke zlepšení veřejných služeb zaměstnanosti, tyto služby mají omezenou kapacitu k poskytování individualizovaných služeb, především pak pro ty, kteří jsou trhu práce vzdáleni nejvíce. Míra zaměstnanosti žen zůstává výrazně pod průměrem EU, což je dáno nedostačující nabídkou kvalitních a cenově dostupných služeb péče o děti a poměrně dlouhou rodičovskou dovolenou. |
| --- | --- |

(9)

Trh práce vykázal v roce 2014 známky oživení, avšak nezaměstnanost zůstává vysoká. Došlo k omezení překážek v systému sociálního zabezpečení a určitý pokrok byl zaznamenán ve snižování nezaměstnanosti mladých lidí, nicméně velkým problémem je i nadále dlouhodobá nezaměstnanost a přetrvává také nízká míra zaměstnanosti u Romů a málo kvalifikovaných pracovníků. Přestože Slovensko podniklo určité první kroky ke zlepšení veřejných služeb zaměstnanosti, tyto služby mají omezenou kapacitu k poskytování individualizovaných služeb, především pak pro ty, kteří jsou trhu práce vzdáleni nejvíce. Míra zaměstnanosti žen zůstává výrazně pod průměrem EU, což je dáno nedostačující nabídkou kvalitních a cenově dostupných služeb péče o děti a poměrně dlouhou rodičovskou dovolenou.

| (10) | Slovensko učinilo určitý pokrok, pokud jde o učení zaměřené na praxi, když přijalo nový zákon o odborném vzdělávání a přípravě, který by měl vstoupit v platnost v roce 2015. Omezeně se však pokročilo ve zlepšování učitelských podmínek, v podpoře zavádění více profesně orientovaných bakalářských programů a ve zvyšování podílu Romů mezi dětmi v předškolní docházce a pečovatelských zařízeních. Země nepřijala žádná opatření, která by zvýšila účast Romů na odborné přípravě a vysokoškolském vzdělávání. Pouze omezeného pokroku se dosáhlo při řešení nedostatků ve slovenském systému výzkumu a inovací, kde je především třeba zlepšit kvalitu a relevanci vědecké základny a podpořit spolupráci mezi akademickou obcí, výzkumem a podnikatelským sektorem. |
| --- | --- |

(10)

Slovensko učinilo určitý pokrok, pokud jde o učení zaměřené na praxi, když přijalo nový zákon o odborném vzdělávání a přípravě, který by měl vstoupit v platnost v roce 2015. Omezeně se však pokročilo ve zlepšování učitelských podmínek, v podpoře zavádění více profesně orientovaných bakalářských programů a ve zvyšování podílu Romů mezi dětmi v předškolní docházce a pečovatelských zařízeních. Země nepřijala žádná opatření, která by zvýšila účast Romů na odborné přípravě a vysokoškolském vzdělávání. Pouze omezeného pokroku se dosáhlo při řešení nedostatků ve slovenském systému výzkumu a inovací, kde je především třeba zlepšit kvalitu a relevanci vědecké základny a podpořit spolupráci mezi akademickou obcí, výzkumem a podnikatelským sektorem.

| (11) | Nedostatečná kvalita podnikatelského prostředí snižuje atraktivnost Slovenska pro zahraniční i domácí investice. Podnikatelskému prostředí obzvláště škodí neadekvátní efektivita a kvalita veřejné správy a justice. Státní služba trpí vysokou fluktuací zaměstnanců a neefektivním řízením lidských zdrojů. Snahy řešit korupci byly doposud skrovné. Slovensko se konkrétně nezabývá potřebou posílit analytickou a auditní kapacitu daňové správy. Zadávání veřejných zakázek je provázeno zakořeněnými nedostatky, které negativně ovlivňují přidělování veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(11)

Nedostatečná kvalita podnikatelského prostředí snižuje atraktivnost Slovenska pro zahraniční i domácí investice. Podnikatelskému prostředí obzvláště škodí neadekvátní efektivita a kvalita veřejné správy a justice. Státní služba trpí vysokou fluktuací zaměstnanců a neefektivním řízením lidských zdrojů. Snahy řešit korupci byly doposud skrovné. Slovensko se konkrétně nezabývá potřebou posílit analytickou a auditní kapacitu daňové správy. Zadávání veřejných zakázek je provázeno zakořeněnými nedostatky, které negativně ovlivňují přidělování veřejných prostředků.

| (12) | Nedávné změny v daňovém systému sice přispěly ke zlepšení stavu veřejných financí, ale na dluhovou pozici Slovenska, která je v současnosti poměrně zdravá, budou do budoucna doléhat náklady spojené se stárnutím obyvatelstva. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí závisí na schopnosti vlády zlepšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví. Celková úroveň efektivity ve slovenském systému zdravotní péče je chabá a ve srovnání se zbytkem EU si země v tomto ohledu nestojí dobře. Ve snaze řešit nedostatky státního systému zdravotní péče přijala slovenská vláda pro odvětví zdravotnictví novou strategii pokrývající období 2014–2020. Tato strategie se provádí, ale většina opatření ještě neplatí. Země se také stále potýká s neefektivností při výběru a správě daní. |
| --- | --- |

(12)

Nedávné změny v daňovém systému sice přispěly ke zlepšení stavu veřejných financí, ale na dluhovou pozici Slovenska, která je v současnosti poměrně zdravá, budou do budoucna doléhat náklady spojené se stárnutím obyvatelstva. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí závisí na schopnosti vlády zlepšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví. Celková úroveň efektivity ve slovenském systému zdravotní péče je chabá a ve srovnání se zbytkem EU si země v tomto ohledu nestojí dobře. Ve snaze řešit nedostatky státního systému zdravotní péče přijala slovenská vláda pro odvětví zdravotnictví novou strategii pokrývající období 2014–2020. Tato strategie se provádí, ale většina opatření ještě neplatí. Země se také stále potýká s neefektivností při výběru a správě daní.

| (13) | Chabé výsledky, které jsou v posledních letech pozorovány v oblasti investic, by mohly mařit vyhlídky Slovenska na dlouhodobý růst. V období 2008–2013 zvlášť silně klesly investice soukromého sektoru, přičemž 90 % podíl na propadu celkových investic v důsledku nižších přímých zahraničních investic měly nefinanční podniky. Ještě v roce 2013 byly investice do kapitálových statků v reálném vyjádření o přibližně 13 % nižší než v roce 2008. Veřejné investice se sice snížily podstatně méně, avšak pokud se zohlední rozsáhlé projekty dopravní infrastruktury, které mají stěžejní význam pro využití růstového potenciálu centrálních a východních regionů, pokles těchto investic má i tak výrazné důsledky. Veřejným investicím stojí v cestě administrativní i regulatorní překážky bránící plánování investic a také netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení. Velmi vysoký podíl na celkových veřejných investicích mají na Slovensku prostředky EU – v jiných členských státech regionu je jejich podíl nižší. Čerpání prostředků z EU je ztěžováno neadekvátním řízením plánovacích postupů, špatným koncipováním a výběrem projektů a nedodržováním požadavků, pokud jde o posuzování vlivů na životní prostředí. V oblasti veřejných zakázek je vydávána zadávací dokumentace šitá na míru, což omezuje hospodářskou soutěž a prodražuje konečné ceny. Tyto problémy by pomohl překonat lepší dohled a také větší odbornost v rámci veřejných subjektů, které zakázky zadávají. Podnikatelskému prostředí škodí zejména nedostatečná efektivita a kvalita veřejné správy a justice; země také doposud neřešila např. reformu občanského práva procesního nebo nerovnoměrné rozložení práce u soudů. |
| --- | --- |

(13)

Chabé výsledky, které jsou v posledních letech pozorovány v oblasti investic, by mohly mařit vyhlídky Slovenska na dlouhodobý růst. V období 2008–2013 zvlášť silně klesly investice soukromého sektoru, přičemž 90 % podíl na propadu celkových investic v důsledku nižších přímých zahraničních investic měly nefinanční podniky. Ještě v roce 2013 byly investice do kapitálových statků v reálném vyjádření o přibližně 13 % nižší než v roce 2008. Veřejné investice se sice snížily podstatně méně, avšak pokud se zohlední rozsáhlé projekty dopravní infrastruktury, které mají stěžejní význam pro využití růstového potenciálu centrálních a východních regionů, pokles těchto investic má i tak výrazné důsledky. Veřejným investicím stojí v cestě administrativní i regulatorní překážky bránící plánování investic a také netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení. Velmi vysoký podíl na celkových veřejných investicích mají na Slovensku prostředky EU – v jiných členských státech regionu je jejich podíl nižší. Čerpání prostředků z EU je ztěžováno neadekvátním řízením plánovacích postupů, špatným koncipováním a výběrem projektů a nedodržováním požadavků, pokud jde o posuzování vlivů na životní prostředí. V oblasti veřejných zakázek je vydávána zadávací dokumentace šitá na míru, což omezuje hospodářskou soutěž a prodražuje konečné ceny. Tyto problémy by pomohl překonat lepší dohled a také větší odbornost v rámci veřejných subjektů, které zakázky zadávají. Podnikatelskému prostředí škodí zejména nedostatečná efektivita a kvalita veřejné správy a justice; země také doposud neřešila např. reformu občanského práva procesního nebo nerovnoměrné rozložení práce u soudů.

| (14) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovensku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(14)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovensku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (15) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a přijala stanovisko (6), že Slovensko plní Pakt o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

(15)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a přijala stanovisko (6), že Slovensko plní Pakt o stabilitě a růstu.

| (16) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Slovensko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(16)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Slovensko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Slovensku v období 2015–2016:

| 1. | Zvýšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví, a to mimo jiné zlepšením řízení nemocniční péče a posílením primární zdravotní péče. Přijmout opatření, která zlepší výběr daní. |
| --- | --- |

1.

Zvýšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví, a to mimo jiné zlepšením řízení nemocniční péče a posílením primární zdravotní péče. Přijmout opatření, která zlepší výběr daní.

| 2. | Dále řešit dlouhodobou nezaměstnanost, a to zdokonalením aktivačních opatření, vzdělávacími programy druhé šance a zavedením vysoce kvalitní odborné přípravy uzpůsobené konkrétním potřebám jednotlivců. Zlepšit nabídku zařízení péče o děti, a více tak motivovat ženy, aby zůstaly v zaměstnání nebo se do něho vrátily. |
| --- | --- |

2.

Dále řešit dlouhodobou nezaměstnanost, a to zdokonalením aktivačních opatření, vzdělávacími programy druhé šance a zavedením vysoce kvalitní odborné přípravy uzpůsobené konkrétním potřebám jednotlivců. Zlepšit nabídku zařízení péče o děti, a více tak motivovat ženy, aby zůstaly v zaměstnání nebo se do něho vrátily.

| 3. | Zlepšit odbornou přípravu učitelů a zvýšit atraktivnost učitelského povolání, aby se zamezilo zhoršování, pokud jde o výsledky vzdělávání. Zajistit větší zapojení romských dětí do běžného vzdělávání a vysoce kvalitního předškolního vzdělávání. |
| --- | --- |

3.

Zlepšit odbornou přípravu učitelů a zvýšit atraktivnost učitelského povolání, aby se zamezilo zhoršování, pokud jde o výsledky vzdělávání. Zajistit větší zapojení romských dětí do běžného vzdělávání a vysoce kvalitního předškolního vzdělávání.

| 4. | Podpořit investice do infrastruktury a zlepšit a racionalizovat správní postupy k získání územních a stavebních povolení. Zajistit větší hospodářskou soutěž ve veřejných nabídkových řízeních a zlepšit mechanismy dohledu nad zadáváním veřejných zakázek. |
| --- | --- |

4.

Podpořit investice do infrastruktury a zlepšit a racionalizovat správní postupy k získání územních a stavebních povolení. Zajistit větší hospodářskou soutěž ve veřejných nabídkových řízeních a zlepšit mechanismy dohledu nad zadáváním veřejných zakázek.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 122).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/14

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Finska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015

(2015/C 272/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020), založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020), založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Finska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Finska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Finska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Finska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Finska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Finska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Finsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Finsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Daná zpráva též obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že ve Finsku existují makroekonomické nerovnováhy, jež vyžadují politické kroky a sledování. Pozornost je zvlášť třeba věnovat rizikům spojeným se slabou exportní výkonností v souvislosti s restrukturalizací průmyslu. Doba poklesu podílů na světovém vývozu a zpomalení dynamiky elektronického průmyslu sice do značné míry pominula, ovšem míra investic stále zůstává nízká a byl oslaben potenciální růst. Stabilizoval se dluh soukromého sektoru a podle všeho nevzbuzuje bezprostřední obavy, nicméně jeho poměrně vysoká úroveň si žádá pozorné sledování. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Finsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Finsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Daná zpráva též obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že ve Finsku existují makroekonomické nerovnováhy, jež vyžadují politické kroky a sledování. Pozornost je zvlášť třeba věnovat rizikům spojeným se slabou exportní výkonností v souvislosti s restrukturalizací průmyslu. Doba poklesu podílů na světovém vývozu a zpomalení dynamiky elektronického průmyslu sice do značné míry pominula, ovšem míra investic stále zůstává nízká a byl oslaben potenciální růst. Stabilizoval se dluh soukromého sektoru a podle všeho nevzbuzuje bezprostřední obavy, nicméně jeho poměrně vysoká úroveň si žádá pozorné sledování.

| (7) | Dne 2. dubna 2015 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 2. dubna 2015 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. V programu stability z roku 2015 předloženém odstupující vládou, který je založen na předpokladu, že nedojde ke změně politiky a vztahuje se na období let 2014–2019, se očekává, že celkový schodek vládního sektoru který se v roce 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP, se podle prognóz dále zhorší na 3,4 % HDP v roce 2015 a poté postupně klesne na 3,1 % HDP v roce 2017 a dále na 2,5 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability z roku 2015 v průběhu prognózovaného horizontu programu vzrůst a do roku 2019 dosáhnout 67,8 % HDP. Střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP nebude do konce programového období dosaženo. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by měl schodek veřejných financí dosáhnout 3,3 % HDP v roce 2015 a 3,2 % HDP v roce 2016, přičemž poměr dluhu k HDP má do roku 2016 vzrůst na 64,4 % HDP. Komise zveřejnila dne 13. května 2015 v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy zprávu, která dospěla k závěru, že kritéria pro schodek a dluh se nepovažují za dodržená. Dne 27. května však nastupující vláda zveřejnila svůj strategický program zahrnující plánovaná konsolidační opatření. Podle posouzení Komise by tato opatření v případě plného provedení měla snížit celkový schodek vládního sektoru v roce 2016 na úroveň výrazně nižší než 3 % HDP. Po zhoršení v roce 2014 došlo v roce 2015 k dalšímu odchýlení od požadovaného strukturálního úsilí rámci preventivní složky. Výdajová referenční hodnota by měla být v roce 2015 spolehlivě dodržena. Může hrozit významné odchýlení od požadované korekce v zájmu dosažení střednědobého cíle v období 2014–2015, což bude nutno opětovně následně posoudit. V roce 2016 hrozí určité odchýlení s ohledem na opatření oznámená nastupující vládou. Budou proto zapotřebí další opatření s cílem dosáhnout požadovaných strukturálních korekcí. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015, jakož i posouzení konsolidačních opatření nastupující vlády předložených 27. května, zastává Rada stanovisko, že hrozí, že Finsko nesplní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Ačkoli Finsko dosáhlo určitého pokroku při provádění správních reforem, účinnost finského veřejného sektoru by mohla být dále zlepšena, zejména v oblastech, které jsou vystaveny tlaku na budoucí náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.
  Ve věci obsahu důchodové reformy dospěli sociální partneři k dohodě na podzim roku 2014, ovšem tuto reformu je ještě nutno přijmout. S ohledem na mezeru fiskální udržitelnosti a plánované zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu má zásadní význam větší zapojení starších pracovníků na trhu práce. Předčasný odchod z pracovního trhu je způsobován především zdravotním postižením nebo rozšířenými dávkami v nezaměstnanosti pro starší pracovníky. Vládní návrh zákona o reformě sociálních a zdravotních služeb byl finskému parlamentu předložen v prosinci 2014, ovšem do parlamentních voleb v dubnu 2015 se nepodařilo nalézt řešení, jak zajistit rovnováhu mezi správním modelem velkých obecních koalic a autonomií jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a platnost návrhu zákona vypršela. Finské obce jsou poměrně malé, ale oproti obcím v jiných evropských zemích vykonávají značně rozsáhlé úkoly. Reforma týkající se uspořádání obcí probíhá s určitým zpožděním a obce provádějí studie ohledně přínosů slučování. Podle národního programu reforem na rok 2015 bude zřejmě parlamentu do konce roku 2016 předložen nový legislativní návrh. |
| --- | --- |

(8)

Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. V programu stability z roku 2015 předloženém odstupující vládou, který je založen na předpokladu, že nedojde ke změně politiky a vztahuje se na období let 2014–2019, se očekává, že celkový schodek vládního sektoru který se v roce 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP, se podle prognóz dále zhorší na 3,4 % HDP v roce 2015 a poté postupně klesne na 3,1 % HDP v roce 2017 a dále na 2,5 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability z roku 2015 v průběhu prognózovaného horizontu programu vzrůst a do roku 2019 dosáhnout 67,8 % HDP. Střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP nebude do konce programového období dosaženo. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by měl schodek veřejných financí dosáhnout 3,3 % HDP v roce 2015 a 3,2 % HDP v roce 2016, přičemž poměr dluhu k HDP má do roku 2016 vzrůst na 64,4 % HDP. Komise zveřejnila dne 13. května 2015 v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy zprávu, která dospěla k závěru, že kritéria pro schodek a dluh se nepovažují za dodržená. Dne 27. května však nastupující vláda zveřejnila svůj strategický program zahrnující plánovaná konsolidační opatření. Podle posouzení Komise by tato opatření v případě plného provedení měla snížit celkový schodek vládního sektoru v roce 2016 na úroveň výrazně nižší než 3 % HDP. Po zhoršení v roce 2014 došlo v roce 2015 k dalšímu odchýlení od požadovaného strukturálního úsilí rámci preventivní složky. Výdajová referenční hodnota by měla být v roce 2015 spolehlivě dodržena. Může hrozit významné odchýlení od požadované korekce v zájmu dosažení střednědobého cíle v období 2014–2015, což bude nutno opětovně následně posoudit. V roce 2016 hrozí určité odchýlení s ohledem na opatření oznámená nastupující vládou. Budou proto zapotřebí další opatření s cílem dosáhnout požadovaných strukturálních korekcí. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015, jakož i posouzení konsolidačních opatření nastupující vlády předložených 27. května, zastává Rada stanovisko, že hrozí, že Finsko nesplní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Ačkoli Finsko dosáhlo určitého pokroku při provádění správních reforem, účinnost finského veřejného sektoru by mohla být dále zlepšena, zejména v oblastech, které jsou vystaveny tlaku na budoucí náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.

Ve věci obsahu důchodové reformy dospěli sociální partneři k dohodě na podzim roku 2014, ovšem tuto reformu je ještě nutno přijmout. S ohledem na mezeru fiskální udržitelnosti a plánované zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu má zásadní význam větší zapojení starších pracovníků na trhu práce. Předčasný odchod z pracovního trhu je způsobován především zdravotním postižením nebo rozšířenými dávkami v nezaměstnanosti pro starší pracovníky. Vládní návrh zákona o reformě sociálních a zdravotních služeb byl finskému parlamentu předložen v prosinci 2014, ovšem do parlamentních voleb v dubnu 2015 se nepodařilo nalézt řešení, jak zajistit rovnováhu mezi správním modelem velkých obecních koalic a autonomií jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a platnost návrhu zákona vypršela. Finské obce jsou poměrně malé, ale oproti obcím v jiných evropských zemích vykonávají značně rozsáhlé úkoly. Reforma týkající se uspořádání obcí probíhá s určitým zpožděním a obce provádějí studie ohledně přínosů slučování. Podle národního programu reforem na rok 2015 bude zřejmě parlamentu do konce roku 2016 předložen nový legislativní návrh.

| (9) | Vzhledem ke stárnutí populace a klesajícímu počtu obyvatel v produktivním věku je třeba, aby měl trh práce přístup k plnému potenciálu pracovní síly. Finsko v tomto směru dosáhlo určitého pokroku a přijalo několik opatření, jež zahrnovala lepší organizaci subvencování mzdových nákladů (se zvláštním zaměřením na starší osoby) a lepší uspořádání veřejných služeb zaměstnanosti. Míra nezaměstnanosti v roce 2014 činila 8,7 % a je na vzestupu, zejména u mladých lidí a starších pracovníků. Dohoda o omezení růstu mezd z roku 2013 přispívá k obnovení konkurenceschopnosti z hlediska nákladů a vývozu nižším růstem jednotkových nákladů práce. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem ke stárnutí populace a klesajícímu počtu obyvatel v produktivním věku je třeba, aby měl trh práce přístup k plnému potenciálu pracovní síly. Finsko v tomto směru dosáhlo určitého pokroku a přijalo několik opatření, jež zahrnovala lepší organizaci subvencování mzdových nákladů (se zvláštním zaměřením na starší osoby) a lepší uspořádání veřejných služeb zaměstnanosti. Míra nezaměstnanosti v roce 2014 činila 8,7 % a je na vzestupu, zejména u mladých lidí a starších pracovníků. Dohoda o omezení růstu mezd z roku 2013 přispívá k obnovení konkurenceschopnosti z hlediska nákladů a vývozu nižším růstem jednotkových nákladů práce.

| (10) | Určitého pokroku Finsko dosáhlo při posilování schopnosti dodávat inovativní produkty. Vláda provádí komplexní reformu výzkumných institucí a jejich financování. Koncepce pro čistou technologii, biotechnologii a digitalizaci jsou slibné, ovšem poměrně malého rozsahu. Ačkoli investice Finska do výzkumu a vývoje patří mezi nejvyšší v Unii, země se i nadále potýká s problémy, jak tyto investice úspěšně zúročit do vývozu výrobků a služeb. Vláda se snaží zjednodušit a zefektivnit systémy podpory pro podniky, navýšit financování začínajících podniků a podporovat jejich internacionalizaci. Míra investic ve Finsku nicméně zůstává nízká, přetrvávají vývozní potíže a poklesla zaměstnanost. Úsilí je třeba též věnovat posílení hospodářské soutěže na trzích výrobků a služeb, a to zejména v maloobchodním sektoru, který je i nadále vysoce koncentrovaný. |
| --- | --- |

(10)

Určitého pokroku Finsko dosáhlo při posilování schopnosti dodávat inovativní produkty. Vláda provádí komplexní reformu výzkumných institucí a jejich financování. Koncepce pro čistou technologii, biotechnologii a digitalizaci jsou slibné, ovšem poměrně malého rozsahu. Ačkoli investice Finska do výzkumu a vývoje patří mezi nejvyšší v Unii, země se i nadále potýká s problémy, jak tyto investice úspěšně zúročit do vývozu výrobků a služeb. Vláda se snaží zjednodušit a zefektivnit systémy podpory pro podniky, navýšit financování začínajících podniků a podporovat jejich internacionalizaci. Míra investic ve Finsku nicméně zůstává nízká, přetrvávají vývozní potíže a poklesla zaměstnanost. Úsilí je třeba též věnovat posílení hospodářské soutěže na trzích výrobků a služeb, a to zejména v maloobchodním sektoru, který je i nadále vysoce koncentrovaný.

| (11) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(11)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (12) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(12)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (13) | Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3. |
| --- | --- |

(13)

Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3.

| (14) | V souvislosti s evropským semestrem Komise provedla rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Finsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(14)

V souvislosti s evropským semestrem Komise provedla rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Finsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Finsku v období 2015–2016:

| 1. | Dosáhnout fiskální korekce ve výši nejméně 0,1 % HDP v zájmu splnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce 2016. Dále usilovat o zmenšení mezery fiskální udržitelnosti a upevnění podmínek pro růst. |
| --- | --- |

1.

Dosáhnout fiskální korekce ve výši nejméně 0,1 % HDP v zájmu splnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce 2016. Dále usilovat o zmenšení mezery fiskální udržitelnosti a upevnění podmínek pro růst.

| 2. | Přijmout dohodnutou důchodovou reformu a postupně odstranit možnosti předčasného odchodu do důchodu. Zajistit účinné nastavení a provádění správních reforem týkajících se uspořádání obcí a sociálních a zdravotních služeb s cílem zvýšit produktivitu a nákladovou efektivnost při poskytování veřejných služeb a současně zajistit jejich kvalitu. |
| --- | --- |

2.

Přijmout dohodnutou důchodovou reformu a postupně odstranit možnosti předčasného odchodu do důchodu. Zajistit účinné nastavení a provádění správních reforem týkajících se uspořádání obcí a sociálních a zdravotních služeb s cílem zvýšit produktivitu a nákladovou efektivnost při poskytování veřejných služeb a současně zajistit jejich kvalitu.

| 3. | Usilovat o zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí, starších pracovníků a dlouhodobě nezaměstnaných s důrazem především na rozvoj jejich pracovních dovedností. Podporovat vývoj mezd v souladu s vývojem produktivity při plném respektování úlohy sociálních partnerů a v souladu s vnitrostátními postupy. |
| --- | --- |

3.

Usilovat o zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí, starších pracovníků a dlouhodobě nezaměstnaných s důrazem především na rozvoj jejich pracovních dovedností. Podporovat vývoj mezd v souladu s vývojem produktivity při plném respektování úlohy sociálních partnerů a v souladu s vnitrostátními postupy.

| 4. | Přijmout opatření, která otevřou maloobchodní sektor účinné hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

4.

Přijmout opatření, která otevřou maloobchodní sektor účinné hospodářské soutěži.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Finska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 127).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/18

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2015

(2015/C 272/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Švédsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Švédsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Zejména zadlužení domácností setrvává na velmi vysoké úrovni a stále roste v důsledku zvyšování cen nemovitostí, přetrvávajících nízkých úrokových sazeb, silných daňových pobídek a omezené nabídky bydlení. Makroekonomický vývoj související se soukromým zadlužením si i nadále zasluhuje pozornost. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Švédsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Švédsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Zejména zadlužení domácností setrvává na velmi vysoké úrovni a stále roste v důsledku zvyšování cen nemovitostí, přetrvávajících nízkých úrokových sazeb, silných daňových pobídek a omezené nabídky bydlení. Makroekonomický vývoj související se soukromým zadlužením si i nadále zasluhuje pozornost.

| (7) | Dne 23. dubna 2015 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 24. dubna 2015 svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 23. dubna 2015 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 24. dubna 2015 svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,4 % HDP v roce 2015 a vyrovnaného salda v roce 2018, přičemž střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP bude po celé programové období nadále plněn. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl v roce 2015 dosáhnout maximální hodnoty 44,2 % a následně by měl postupně klesat až na 40,0 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření na podporu plánovaného cílového schodku počínaje rokem 2016 bude však třeba upřesnit. Podle prognózy Komise z jara 2015 má strukturální saldo v roce 2015 dosáhnout úrovně střednědobého cíle ve výši – 1 % a v roce 2016 se má zlepšit na – 0,9 % HDP. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Švédsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. |
| --- | --- |

(8)

Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,4 % HDP v roce 2015 a vyrovnaného salda v roce 2018, přičemž střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP bude po celé programové období nadále plněn. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl v roce 2015 dosáhnout maximální hodnoty 44,2 % a následně by měl postupně klesat až na 40,0 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření na podporu plánovaného cílového schodku počínaje rokem 2016 bude však třeba upřesnit. Podle prognózy Komise z jara 2015 má strukturální saldo v roce 2015 dosáhnout úrovně střednědobého cíle ve výši – 1 % a v roce 2016 se má zlepšit na – 0,9 % HDP. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Švédsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

| (9) | Na rozdíl od mnoha jiných členských států neutrpěly ceny nemovitostí ve Švédsku žádnou velkou korekci a od poloviny roku 2013 opět silně rostou. Z hloubkového přezkumu provedeného Komisí vyplývá, že ceny švédských nemovitostí se zřejmě pohybují nad svými základními hodnotami. To je částečně způsobeno pozitivními základními faktory, jako je vyšší disponibilní příjem, nízké úrokové sazby a příznivá demografická situace. Zpráva o Švédsku však identifikovala faktory způsobující zvyšování cen nemovitostí jak na straně poptávky, tak i nabídky. Na straně poptávky jsou obzvláště výhodné úvěrové pobídky. Kromě toho švédský daňový systém, který obsahuje daňové pobídky k vlastnictví nemovitostí, jež patří k nejvýraznějším v Unii, má tendenci tlačit ceny nemovitostí nahoru. Tento aspekt také podnítil nárůst zadlužení domácností ve Švédsku, které je vysoké a roste rychleji než ve zbytku Unie. I když mají celková aktiva domácností vysokou hodnotu a disponibilní příjmy v posledních letech rostly, je sektor domácností zranitelnější než dříve a vysoká míra zadluženosti domácností představuje riziko pro makroekonomickou stabilitu. Měly by být řešeny účinky zvýhodnění dluhů ve vztahu k daním z příjmů fyzických osob, a to postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Dále je třeba vyvinout úsilí o zrychlení pomalého tempa umořování hypoték za účelem omezení růstu zadlužení domácností. |
| --- | --- |

(9)

Na rozdíl od mnoha jiných členských států neutrpěly ceny nemovitostí ve Švédsku žádnou velkou korekci a od poloviny roku 2013 opět silně rostou. Z hloubkového přezkumu provedeného Komisí vyplývá, že ceny švédských nemovitostí se zřejmě pohybují nad svými základními hodnotami. To je částečně způsobeno pozitivními základními faktory, jako je vyšší disponibilní příjem, nízké úrokové sazby a příznivá demografická situace. Zpráva o Švédsku však identifikovala faktory způsobující zvyšování cen nemovitostí jak na straně poptávky, tak i nabídky. Na straně poptávky jsou obzvláště výhodné úvěrové pobídky. Kromě toho švédský daňový systém, který obsahuje daňové pobídky k vlastnictví nemovitostí, jež patří k nejvýraznějším v Unii, má tendenci tlačit ceny nemovitostí nahoru. Tento aspekt také podnítil nárůst zadlužení domácností ve Švédsku, které je vysoké a roste rychleji než ve zbytku Unie. I když mají celková aktiva domácností vysokou hodnotu a disponibilní příjmy v posledních letech rostly, je sektor domácností zranitelnější než dříve a vysoká míra zadluženosti domácností představuje riziko pro makroekonomickou stabilitu. Měly by být řešeny účinky zvýhodnění dluhů ve vztahu k daním z příjmů fyzických osob, a to postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Dále je třeba vyvinout úsilí o zrychlení pomalého tempa umořování hypoték za účelem omezení růstu zadlužení domácností.

| (10) | Na straně nabídky je strukturální neefektivita příčinou nedostatečné nabídky bydlení a přispívá k růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tyto omezující faktory brzdí mobilitu pracovních sil a působí sociální problémy zranitelným skupinám. Nabídku omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, stejně jako strukturálně nedostatečné investice do nové výstavby. Zejména by měly být posíleny pobídky pro obce, aby aktivně podporovaly investice do výstavby a řešily potřeby bydlení zranitelných skupin. Je třeba podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví a aby toho bylo dosaženo, měly by být zajištěny plně transparentní postupy zadávání veřejných zakázek. Plánovací a odvolací procesy jsou dlouhé a složité a měly by být racionalizovány. Za příčinu nepružnosti trhu s nájemním bydlením, který zřejmě neplní svou úlohu při snižování tlaku na ceny nemovitostí nebo při podpoře potřeb mobility, je označována především vysoká míra regulace nájmů. Tato nepružnost by měla být řešena postupnou reformou systému stanovování nájmů. To by mělo umožnit větší diferenciaci úrovní nájemného, což by mohlo vést k efektivnějšímu využívání stávajícího bytového fondu, a větší svobodu v uzavírání smluv mezi nájemníky a pronajímateli. |
| --- | --- |

(10)

Na straně nabídky je strukturální neefektivita příčinou nedostatečné nabídky bydlení a přispívá k růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tyto omezující faktory brzdí mobilitu pracovních sil a působí sociální problémy zranitelným skupinám. Nabídku omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, stejně jako strukturálně nedostatečné investice do nové výstavby. Zejména by měly být posíleny pobídky pro obce, aby aktivně podporovaly investice do výstavby a řešily potřeby bydlení zranitelných skupin. Je třeba podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví a aby toho bylo dosaženo, měly by být zajištěny plně transparentní postupy zadávání veřejných zakázek. Plánovací a odvolací procesy jsou dlouhé a složité a měly by být racionalizovány. Za příčinu nepružnosti trhu s nájemním bydlením, který zřejmě neplní svou úlohu při snižování tlaku na ceny nemovitostí nebo při podpoře potřeb mobility, je označována především vysoká míra regulace nájmů. Tato nepružnost by měla být řešena postupnou reformou systému stanovování nájmů. To by mělo umožnit větší diferenciaci úrovní nájemného, což by mohlo vést k efektivnějšímu využívání stávajícího bytového fondu, a větší svobodu v uzavírání smluv mezi nájemníky a pronajímateli.

| (11) | Poté, co v posledním desetiletí došlo k výraznému zhoršení, které přispívá k poměrně vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, podniká vláda kroky ke zlepšení výsledků škol. Vláda rovněž realizuje opatření usnadňující přechod ze vzdělávacího systému na trh práce a lepší pracovní zapojení mladých lidí s nízkou kvalifikací a osob z přistěhovaleckého prostředí. Pokrok v této oblasti bude třeba sledovat. |
| --- | --- |

(11)

Poté, co v posledním desetiletí došlo k výraznému zhoršení, které přispívá k poměrně vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, podniká vláda kroky ke zlepšení výsledků škol. Vláda rovněž realizuje opatření usnadňující přechod ze vzdělávacího systému na trh práce a lepší pracovní zapojení mladých lidí s nízkou kvalifikací a osob z přistěhovaleckého prostředí. Pokrok v této oblasti bude třeba sledovat.

| (12) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(12)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (13) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je, že Švédsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje. |
| --- | --- |

(13)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je, že Švédsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje.

| (14) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(14)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Švédsku v období 2015–2016:

| 1. | Řešit nárůst zadlužení domácností úpravou daňových pobídek, zejména postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí, jakož i zvýšením tempa umořování hypoték. Zmírnit strukturálně nedostatečnou nabídku bydlení, podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví, racionalizovat plánovací a odvolací procesy ve stavebnictví a revidovat systém stanovování nájmů, aby se výše nájemného více řídila trhem. |
| --- | --- |

1.

Řešit nárůst zadlužení domácností úpravou daňových pobídek, zejména postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí, jakož i zvýšením tempa umořování hypoték. Zmírnit strukturálně nedostatečnou nabídku bydlení, podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví, racionalizovat plánovací a odvolací procesy ve stavebnictví a revidovat systém stanovování nájmů, aby se výše nájemného více řídila trhem.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 132).

4

(5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/21

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2015

(2015/C 272/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Spojeném království pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Spojeném království obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Spojené království se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politické opatření a monitorování. Zejména rizika související s vysokou zadlužeností domácností, která jsou rovněž spojena se strukturálními charakteristikami trhu s bydlením, nadále vyžadují pozornost. Odolnost ekonomiky a finančního sektoru vzrostla. Nedostatek bydlení však bude přetrvávat a ve střednědobém horizontu pravděpodobně povede k vysokým cenám nemovitostí a bude nadále příčinou toho, že odvětví bude vykazovat nižší odolnost vůči rizikům. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Spojeném království pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Spojeném království obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Spojené království se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politické opatření a monitorování. Zejména rizika související s vysokou zadlužeností domácností, která jsou rovněž spojena se strukturálními charakteristikami trhu s bydlením, nadále vyžadují pozornost. Odolnost ekonomiky a finančního sektoru vzrostla. Nedostatek bydlení však bude přetrvávat a ve střednědobém horizontu pravděpodobně povede k vysokým cenám nemovitostí a bude nadále příčinou toho, že odvětví bude vykazovat nižší odolnost vůči rizikům.

| (7) | Dne 26. března 2015 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 26. března 2015 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Spojené království se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu na období 2014–2015 plánuje vláda zlepšení celkového schodku ze 4,3 % HDP v období 2015–2016 na 2,2 % HDP v období 2016–2017 s cílem dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP v období 2019–2020. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 88,8 % v období 2015–2016 a postupně se sníží na hodnotu 81,4 % v období 2019–2020. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se nepředpokládá, že by Spojené království napravilo svůj nadměrný schodek do období 2014–2015, což byla lhůta stanovená Radou. Kromě toho bylo fiskální úsilí nižší, než doporučila Rada. Z tohoto důvodu Rada dne 19. června v souladu s čl. 126 odst. 8 SFEU rozhodla, že Spojené království nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 2. prosince 2009, a vydala nové doporučení, v němž požaduje, aby Spojené království provedlo nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017. Konvergenční program je v souladu s novou lhůtou 2016–2017 v rámci postupu při nadměrném schodku. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že Spojené království napraví svůj nadměrný schodek do období 2016–2017 a dosáhne doporučeného fiskálního úsilí. Opatření na podporu plánované míry schodku od období 2015–2016 jsou již specifikována, ale jsou potřebné další podrobnosti o stanovených limitech výdajů jednotlivých resortů. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Spojené království by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. |
| --- | --- |

(8)

Na Spojené království se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu na období 2014–2015 plánuje vláda zlepšení celkového schodku ze 4,3 % HDP v období 2015–2016 na 2,2 % HDP v období 2016–2017 s cílem dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP v období 2019–2020. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 88,8 % v období 2015–2016 a postupně se sníží na hodnotu 81,4 % v období 2019–2020. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se nepředpokládá, že by Spojené království napravilo svůj nadměrný schodek do období 2014–2015, což byla lhůta stanovená Radou. Kromě toho bylo fiskální úsilí nižší, než doporučila Rada. Z tohoto důvodu Rada dne 19. června v souladu s čl. 126 odst. 8 SFEU rozhodla, že Spojené království nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 2. prosince 2009, a vydala nové doporučení, v němž požaduje, aby Spojené království provedlo nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017. Konvergenční program je v souladu s novou lhůtou 2016–2017 v rámci postupu při nadměrném schodku. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že Spojené království napraví svůj nadměrný schodek do období 2016–2017 a dosáhne doporučeného fiskálního úsilí. Opatření na podporu plánované míry schodku od období 2015–2016 jsou již specifikována, ale jsou potřebné další podrobnosti o stanovených limitech výdajů jednotlivých resortů. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Spojené království by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

| (9) | Byla zjištěna vysoká, a možná i nepřiměřená úroveň zadluženosti domácností, která by potenciálně mohla způsobit makroekonomickou nerovnováhu, která by znamenala riziko pro hospodářství Spojeného království. I když zadluženost domácností stále mírně klesá, zůstává vysoká a vystavuje Spojené království rizikům, která by mohla ovlivnit hospodářský růst a finanční stabilitu. V polovině roku 2014 oznámil výbor pro finanční politiku Bank of England dvě opatření ke snížení rizik spojených s vysokou zadlužeností domácností. Doporučil, aby poskytovatelé hypotečních úvěrů uplatňovali „zátěžový test týkající se úrokových sazeb“ k posouzení schopnosti dlužníků plnit své hypoteční závazky v případě, že se úrokové sazby zvýší. Dále doporučil, aby poskytovatelé hypotečních úvěrů omezili podíl hypoték při poměru mezi půjčkou a příjmem činícím 4,5 a více na 15 % nových hypoték. Dopad těchto opatření by měl být pečlivě sledován.
  Byla přislíbena řada reforem politického rámce vnitrostátního plánování, avšak tyto reformy se pravděpodobně v nejbližší době neprojeví. Reakci místních orgánů na reformu při zvyšování nabídky bydlení je třeba pečlivě sledovat. |
| --- | --- |

(9)

Byla zjištěna vysoká, a možná i nepřiměřená úroveň zadluženosti domácností, která by potenciálně mohla způsobit makroekonomickou nerovnováhu, která by znamenala riziko pro hospodářství Spojeného království. I když zadluženost domácností stále mírně klesá, zůstává vysoká a vystavuje Spojené království rizikům, která by mohla ovlivnit hospodářský růst a finanční stabilitu. V polovině roku 2014 oznámil výbor pro finanční politiku Bank of England dvě opatření ke snížení rizik spojených s vysokou zadlužeností domácností. Doporučil, aby poskytovatelé hypotečních úvěrů uplatňovali „zátěžový test týkající se úrokových sazeb“ k posouzení schopnosti dlužníků plnit své hypoteční závazky v případě, že se úrokové sazby zvýší. Dále doporučil, aby poskytovatelé hypotečních úvěrů omezili podíl hypoték při poměru mezi půjčkou a příjmem činícím 4,5 a více na 15 % nových hypoték. Dopad těchto opatření by měl být pečlivě sledován.

Byla přislíbena řada reforem politického rámce vnitrostátního plánování, avšak tyto reformy se pravděpodobně v nejbližší době neprojeví. Reakci místních orgánů na reformu při zvyšování nabídky bydlení je třeba pečlivě sledovat.

| (10) | Trh práce Spojeného království v posledních letech fungoval dobře a pravděpodobně tomu tak bude i nadále. Míra zaměstnanosti v roce 2014 dosáhla 76,5 % a míra nezaměstnanosti dále klesala až na 6 % s tím, že v roce 2015 se očekává její další pokles. Navzdory pozitivním vývojovým tendencím na trhu práce sociální problémy přetrvávají. Podíl osob, které žijí v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, mírně vzrostl z 13 % v roce 2012 na 13,2 % v roce 2013, ve srovnání s tím je průměr EU 10,7 %. Rozdíl mezi podílem částečných pracovních úvazků žen (42,6 % v roce 2013) a mužů (13,2 % v roce 2013) je jeden z nejvyšších v Unii. Podíl žen, které nepracují nebo pracují na částečný úvazek z důvodu osobních a rodinných povinností (12,5 %), byl v roce 2013 téměř dvojnásobný oproti průměru EU (6,3 %). Další problémy představují zaměstnanost mladých lidí a zapojení zaměstnavatelů v oblasti učňovské přípravy. Další oblast, na kterou je nutno se zaměřit a která souvisí se zaměstnaností mladých lidí, je vzdělávání a dovednosti. Velká část mladých lidí má poměrně nízkou úroveň základních dovedností. Opatření k řešení reformy sociálního zabezpečení a péče o děti byla provedena omezeně. Podíl dětí ve Spojeném království, které žijí v domácnostech bez zaměstnané osoby, je stále jedním z nejvyšších v Unii. Kromě toho, i když se nabídka systému péče o děti v poslední době zvýšila, zůstává dostupnost cenově přijatelné, kvalitní, celodenní péče o děti klíčovým problémem. |
| --- | --- |

(10)

Trh práce Spojeného království v posledních letech fungoval dobře a pravděpodobně tomu tak bude i nadále. Míra zaměstnanosti v roce 2014 dosáhla 76,5 % a míra nezaměstnanosti dále klesala až na 6 % s tím, že v roce 2015 se očekává její další pokles. Navzdory pozitivním vývojovým tendencím na trhu práce sociální problémy přetrvávají. Podíl osob, které žijí v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, mírně vzrostl z 13 % v roce 2012 na 13,2 % v roce 2013, ve srovnání s tím je průměr EU 10,7 %. Rozdíl mezi podílem částečných pracovních úvazků žen (42,6 % v roce 2013) a mužů (13,2 % v roce 2013) je jeden z nejvyšších v Unii. Podíl žen, které nepracují nebo pracují na částečný úvazek z důvodu osobních a rodinných povinností (12,5 %), byl v roce 2013 téměř dvojnásobný oproti průměru EU (6,3 %). Další problémy představují zaměstnanost mladých lidí a zapojení zaměstnavatelů v oblasti učňovské přípravy. Další oblast, na kterou je nutno se zaměřit a která souvisí se zaměstnaností mladých lidí, je vzdělávání a dovednosti. Velká část mladých lidí má poměrně nízkou úroveň základních dovedností. Opatření k řešení reformy sociálního zabezpečení a péče o děti byla provedena omezeně. Podíl dětí ve Spojeném království, které žijí v domácnostech bez zaměstnané osoby, je stále jedním z nejvyšších v Unii. Kromě toho, i když se nabídka systému péče o děti v poslední době zvýšila, zůstává dostupnost cenově přijatelné, kvalitní, celodenní péče o děti klíčovým problémem.

| (11) | Zvýšení veřejných a soukromých investic by pomohlo zlepšit produktivitu a konkurenceschopnost, což jsou hlavní problémy Spojeného království. Nutnost zajistit kvalitní investice do infrastruktury se odráží ve vnitrostátním plánu pro infrastrukturu z prosince 2014, který byl aktualizován a rozšířen. Očekává se, že soukromý sektor bude financovat významnou část tohoto plánu, otázkou však zůstává, k jakému podílu se zaváže. To představuje riziko pro úspěch plánu, i když došlo ke značnému pokroku v poskytování včasných informací o jeho provádění. Spojené království by mělo zajistit, aby systémy zdanění podniků podporovaly investice, zejména prostřednictvím nadcházejícího přezkumu daňových sazeb. |
| --- | --- |

(11)

Zvýšení veřejných a soukromých investic by pomohlo zlepšit produktivitu a konkurenceschopnost, což jsou hlavní problémy Spojeného království. Nutnost zajistit kvalitní investice do infrastruktury se odráží ve vnitrostátním plánu pro infrastrukturu z prosince 2014, který byl aktualizován a rozšířen. Očekává se, že soukromý sektor bude financovat významnou část tohoto plánu, otázkou však zůstává, k jakému podílu se zaváže. To představuje riziko pro úspěch plánu, i když došlo ke značnému pokroku v poskytování včasných informací o jeho provádění. Spojené království by mělo zajistit, aby systémy zdanění podniků podporovaly investice, zejména prostřednictvím nadcházejícího přezkumu daňových sazeb.

| (12) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve své zprávě o Spojeném království pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. |
| --- | --- |

(12)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve své zprávě o Spojeném království pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

| (13) | Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(13)

Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (14) | Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3, |
| --- | --- |

(14)

Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

DOPORUČUJE Spojenému království v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit účinné opatření v rámci postupu při nadměrném schodku a usilovat o trvalou nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017, zejména upřednostňováním kapitálových výdajů. |
| --- | --- |

1.

Zajistit účinné opatření v rámci postupu při nadměrném schodku a usilovat o trvalou nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017, zejména upřednostňováním kapitálových výdajů.

| 2. | Podniknout další kroky ke zvýšení nabídky bydlení, včetně provedení reforem politického rámce vnitrostátního plánování. |
| --- | --- |

2.

Podniknout další kroky ke zvýšení nabídky bydlení, včetně provedení reforem politického rámce vnitrostátního plánování.

| 3. | Řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi tím, že se zvýší zapojení zaměstnavatelů při zajišťování učňovské přípravy. Přijmout opatření k dalšímu snižování počtu mladých lidí s nízkou úrovní základních dovedností. Dále zlepšit dostupnost cenově přijatelné, kvalitní, celodenní péče o děti. |
| --- | --- |

3.

Řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi tím, že se zvýší zapojení zaměstnavatelů při zajišťování učňovské přípravy. Přijmout opatření k dalšímu snižování počtu mladých lidí s nízkou úrovní základních dovedností. Dále zlepšit dostupnost cenově přijatelné, kvalitní, celodenní péče o děti.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 136).

4

(5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/24

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Belgie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2015

(2015/C 272/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Belgie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgie na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Belgie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgie na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Belgii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Belgie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Belgie se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Zejména vývoj v oblasti vnější konkurenceschopnosti zboží představuje i nadále rizika a je třeba mu věnovat pozornost, neboť nové zhoršování by ohrozilo makroekonomickou stabilitu. Další opatření k zajištění konvergence nákladových parametrů by zpomalila snižování zaměstnanosti v obchodovatelných sektorech. Citelnému pokroku ve vyrovnávání historicky největších rozdílů v nákladech by pak mohl napomoci přesun daňové zátěže z práce na jiné daňové základny. Veřejný dluh zůstává vysoký, ale související makroekonomická rizika zmírňuje několik faktorů. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Belgii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Belgie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Belgie se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Zejména vývoj v oblasti vnější konkurenceschopnosti zboží představuje i nadále rizika a je třeba mu věnovat pozornost, neboť nové zhoršování by ohrozilo makroekonomickou stabilitu. Další opatření k zajištění konvergence nákladových parametrů by zpomalila snižování zaměstnanosti v obchodovatelných sektorech. Citelnému pokroku ve vyrovnávání historicky největších rozdílů v nákladech by pak mohl napomoci přesun daňové zátěže z práce na jiné daňové základny. Veřejný dluh zůstává vysoký, ale související makroekonomická rizika zmírňuje několik faktorů.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Belgii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Dne 27. února 2015 Komise vydala zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož se neočekávalo, že Belgie dosáhne dostatečného pokroku k dodržení pravidla o zadlužení v letech 2014–2015 a referenční hodnota pro schodek ve výši 3 % HDP byla v roce 2014 porušena. Analýza vedla k závěru, že kritérium dluhu by v uvedené době mělo být považováno za dodržené a že překročení referenční hodnoty schodku bylo blízko této hodnoty, dočasné a výjimečné (v důsledku metodologických statistických změn). Tato analýza je stále obecně platná. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda plánuje postupně zlepšovat strukturální saldo, aby dosáhla vyrovnaného strukturálního rozpočtu do roku 2018. Přepočtené strukturální saldo (6) však poukazuje na strukturální schodek ve výši 0,3 % HDP v roce 2018. Vláda neplánuje dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního přebytku ve výši 0,75 % HDP – v průběhu programového období. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 106,9 % v roce 2015 a pak se postupně bude snižovat na 102 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce, je realistický. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2016 však dosud nebyla v dostatečné míře specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že čistý růst výdajů v roce 2015 bude v souladu s výdajovým kritériem. Nicméně hrozí, že především v důsledku skluzu v roce 2014 by mohlo v letech 2014–2015 dojít k odchýlení. Nedojde-li ke změně politiky, hrozí rovněž značné odchýlení od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli v letech 2015–2016. Proto budou v obou letech zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Belgie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Belgii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Dne 27. února 2015 Komise vydala zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož se neočekávalo, že Belgie dosáhne dostatečného pokroku k dodržení pravidla o zadlužení v letech 2014–2015 a referenční hodnota pro schodek ve výši 3 % HDP byla v roce 2014 porušena. Analýza vedla k závěru, že kritérium dluhu by v uvedené době mělo být považováno za dodržené a že překročení referenční hodnoty schodku bylo blízko této hodnoty, dočasné a výjimečné (v důsledku metodologických statistických změn). Tato analýza je stále obecně platná. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda plánuje postupně zlepšovat strukturální saldo, aby dosáhla vyrovnaného strukturálního rozpočtu do roku 2018. Přepočtené strukturální saldo (6) však poukazuje na strukturální schodek ve výši 0,3 % HDP v roce 2018. Vláda neplánuje dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního přebytku ve výši 0,75 % HDP – v průběhu programového období. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 106,9 % v roce 2015 a pak se postupně bude snižovat na 102 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce, je realistický. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2016 však dosud nebyla v dostatečné míře specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že čistý růst výdajů v roce 2015 bude v souladu s výdajovým kritériem. Nicméně hrozí, že především v důsledku skluzu v roce 2014 by mohlo v letech 2014–2015 dojít k odchýlení. Nedojde-li ke změně politiky, hrozí rovněž značné odchýlení od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli v letech 2015–2016. Proto budou v obou letech zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Belgie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Federální vláda schválila rozsáhlou důchodovou reformu, jejíž cílem je snížit rozdíl mezi skutečným a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a tento zákonem stanovený věk zvýšit. Věková hranice pro předčasný odchod do důchodu se má po roce 2016 dále zvyšovat až na 63 let v roce 2018, přičemž minimální počet odpracovaných let se má od roku 2019 zvýšit na 42. V dlouhodobém horizontu federální vláda souhlasila se zvýšením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu z 65 na 66 let v roce 2025 a na 67 let v roce 2030. Plánuje se postupné zavedení důchodového systému založeného na kreditech, s mechanismy úpravy, které reagují na demografický nebo hospodářský vývoj, například zvyšování střední délky života nebo změny poměru ekonomické závislosti. Úspěšná strategie konsolidace vyrovnávající dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet a zajišťující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí závisí na rychlém provedení této reformy důchodového systému. Vzhledem k tomu, že stále existuje jen málo pobídek na podporu zaměstnatelnosti starších pracovníků, by tyto důchodové reformy měly být doprovázeny opatřeními na podporu zaměstnanosti a reformami trhu práce přispívajícími k aktivnímu stárnutí. |
| --- | --- |

(9)

Federální vláda schválila rozsáhlou důchodovou reformu, jejíž cílem je snížit rozdíl mezi skutečným a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a tento zákonem stanovený věk zvýšit. Věková hranice pro předčasný odchod do důchodu se má po roce 2016 dále zvyšovat až na 63 let v roce 2018, přičemž minimální počet odpracovaných let se má od roku 2019 zvýšit na 42. V dlouhodobém horizontu federální vláda souhlasila se zvýšením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu z 65 na 66 let v roce 2025 a na 67 let v roce 2030. Plánuje se postupné zavedení důchodového systému založeného na kreditech, s mechanismy úpravy, které reagují na demografický nebo hospodářský vývoj, například zvyšování střední délky života nebo změny poměru ekonomické závislosti. Úspěšná strategie konsolidace vyrovnávající dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet a zajišťující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí závisí na rychlém provedení této reformy důchodového systému. Vzhledem k tomu, že stále existuje jen málo pobídek na podporu zaměstnatelnosti starších pracovníků, by tyto důchodové reformy měly být doprovázeny opatřeními na podporu zaměstnanosti a reformami trhu práce přispívajícími k aktivnímu stárnutí.

| (10) | Belgický daňový systém se vyznačuje vysokou celkovou daňovou zátěží, poměrně vysokými sazbami a úzkými základnami. Daňové zatížení je silně vychýleno směrem ke zdanění práce. To má za následek vysoké náklady práce, které odrazují od vytváření pracovních míst, a velký daňový klín, jenž přispívá k existenci pastí nezaměstnanosti. Kromě toho, částečně za účelem zmírnění vysokých daňových sazeb, jsou daňové základny obecně narušovány četnými zvláštními výjimkami, odpočty, sníženými sazbami a daňovými výdaji, což vede ke ztrátám účinnosti, vzniku deformací a potenciálních mezer. Některé prvky daňového systému jsou škodlivé pro životní prostředí. Vzhledem k těmto nedostatkům se Belgii opakovaně doporučuje zjednodušit a přepracovat daňový systém, aby se vyrovnala daňová zátěž, odstranit daňové mezery a snížit někdy škodlivou diferenciaci způsobenou daňovými úlevami. Dosud bylo dosaženo jen omezeného pokroku v provádění komplexní daňové reformy, která má vést zejména k přesunu od zdanění práce k daňovým základnám, které méně narušují růst. Daňové základny s prostorem pro rozšíření zahrnují daně v oblasti životního prostředí a spotřební daně a některé druhy finančních příjmů. Kombinace přesunu daňové zátěže směrem od zdanění práce s rozšířením daňové základny (přezkum stávajících právních předpisů v oblasti daní, dotací, výjimek a odpočtů) by mohla zlepšit celkovou vyváženost a spravedlnost daňového systému, podpořit cíle v oblasti zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a sociální a environmentální cíle, a působit proti daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování. |
| --- | --- |

(10)

Belgický daňový systém se vyznačuje vysokou celkovou daňovou zátěží, poměrně vysokými sazbami a úzkými základnami. Daňové zatížení je silně vychýleno směrem ke zdanění práce. To má za následek vysoké náklady práce, které odrazují od vytváření pracovních míst, a velký daňový klín, jenž přispívá k existenci pastí nezaměstnanosti. Kromě toho, částečně za účelem zmírnění vysokých daňových sazeb, jsou daňové základny obecně narušovány četnými zvláštními výjimkami, odpočty, sníženými sazbami a daňovými výdaji, což vede ke ztrátám účinnosti, vzniku deformací a potenciálních mezer. Některé prvky daňového systému jsou škodlivé pro životní prostředí. Vzhledem k těmto nedostatkům se Belgii opakovaně doporučuje zjednodušit a přepracovat daňový systém, aby se vyrovnala daňová zátěž, odstranit daňové mezery a snížit někdy škodlivou diferenciaci způsobenou daňovými úlevami. Dosud bylo dosaženo jen omezeného pokroku v provádění komplexní daňové reformy, která má vést zejména k přesunu od zdanění práce k daňovým základnám, které méně narušují růst. Daňové základny s prostorem pro rozšíření zahrnují daně v oblasti životního prostředí a spotřební daně a některé druhy finančních příjmů. Kombinace přesunu daňové zátěže směrem od zdanění práce s rozšířením daňové základny (přezkum stávajících právních předpisů v oblasti daní, dotací, výjimek a odpočtů) by mohla zlepšit celkovou vyváženost a spravedlnost daňového systému, podpořit cíle v oblasti zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a sociální a environmentální cíle, a působit proti daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování.

| (11) | Strukturální problémy typické pro belgický trh práce i nadále vedou k dlouhodobě nedostatečnému využívání pracovní síly a nízké celkové míře zaměstnanosti a ekonomické aktivity. Nedostatky se týkají zejména nedostatečné vazby mezi mzdami a produktivitou a finančních faktorů, které odrazují od práce. Belgie rovněž čelí nedostatku vysoce kvalifikovaných pracovníků a potýká se s nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Jednotlivé vlády ve svých dohodách a programech reforem odkazují na potřebu silnějších vazeb mezi činiteli v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti, aby se zlepšilo jazykové vzdělávání, odborné vzdělávání a příprava a rozvíjela alternativní odborná příprava pro studenty a nezaměstnané. Pokrok je však pomalý. Dopad těchto strukturálních faktorů na některé skupiny na trhu práce, jako je mládež a starší nezaměstnaní a osoby pocházející z prostředí migrantů, je obzvláště výrazný. |
| --- | --- |

(11)

Strukturální problémy typické pro belgický trh práce i nadále vedou k dlouhodobě nedostatečnému využívání pracovní síly a nízké celkové míře zaměstnanosti a ekonomické aktivity. Nedostatky se týkají zejména nedostatečné vazby mezi mzdami a produktivitou a finančních faktorů, které odrazují od práce. Belgie rovněž čelí nedostatku vysoce kvalifikovaných pracovníků a potýká se s nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Jednotlivé vlády ve svých dohodách a programech reforem odkazují na potřebu silnějších vazeb mezi činiteli v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti, aby se zlepšilo jazykové vzdělávání, odborné vzdělávání a příprava a rozvíjela alternativní odborná příprava pro studenty a nezaměstnané. Pokrok je však pomalý. Dopad těchto strukturálních faktorů na některé skupiny na trhu práce, jako je mládež a starší nezaměstnaní a osoby pocházející z prostředí migrantů, je obzvláště výrazný.

| (12) | Oslabená vnější konkurenceschopnost Belgie i nadále přináší makroekonomická rizika pro její ekonomiku. Hospodářství poznamenává problém vysokých nákladů práce, které jsou v průměru vyšší než v sousedních zemích. Je třeba lépe sladit růst mezd s produktivitou a zvýšit flexibilitu stanovování mezd, aby se zvýšila přizpůsobivost hospodářství. Bylo přijato několik cílených opatření, která mají snížit náklady práce u určitých skupin a zmírnit rozdíl mezi hrubou a čistou mzdou u nejnižších platových tříd. Úplné odstranění tohoto rozdílu však bude vyžadovat další opatření, která zcela závisí na reformě systému stanovování mezd. Rostoucí znevýhodnění v oblasti nákladů přináší ztrátu pracovních míst a pokud nebude řešeno, povede nakonec ke korekci. Další klíčové nákladové faktory pro podniky jsou náklady na energie a náklady na zprostředkovatelské služby pro podniky, které jsou vysoce regulovány a chráněny před hospodářskou soutěží. Je zde rovněž značný prostor pro zlepšení nenákladového rozměru vnější konkurenceschopnosti. K zajištění a posílení stávající úrovně blahobytu bude nutno klást větší důraz na zvyšování produktivity. To vyžaduje trvalý impuls pro produkty a související služby na vyšší úrovni hodnotového řetězce, na základě lepší výkonnosti v oblasti inovací a zhodnocování výzkumu a vývoje. Je třeba odstraňovat administrativní překážky a přijímat opatření pro podporu podnikání a uvolnění obchodní dynamiky. Velmi nízká míra zakládání nových podniků naznačuje, že podnikatelské prostředí není pro nové činnosti a rozšiřování příznivé. Výzvou je také posílení hospodářské soutěže v oblasti maloobchodu a odborných služeb. Celkovou produktivitu Belgie by rovněž posílilo odstranění slabin ve veřejné infrastruktuře a zvýšení kvality a přiměřenosti kapitálu prostřednictvím dodatečných investic, zejména v oblasti silniční a železniční infrastruktury. |
| --- | --- |

(12)

Oslabená vnější konkurenceschopnost Belgie i nadále přináší makroekonomická rizika pro její ekonomiku. Hospodářství poznamenává problém vysokých nákladů práce, které jsou v průměru vyšší než v sousedních zemích. Je třeba lépe sladit růst mezd s produktivitou a zvýšit flexibilitu stanovování mezd, aby se zvýšila přizpůsobivost hospodářství. Bylo přijato několik cílených opatření, která mají snížit náklady práce u určitých skupin a zmírnit rozdíl mezi hrubou a čistou mzdou u nejnižších platových tříd. Úplné odstranění tohoto rozdílu však bude vyžadovat další opatření, která zcela závisí na reformě systému stanovování mezd. Rostoucí znevýhodnění v oblasti nákladů přináší ztrátu pracovních míst a pokud nebude řešeno, povede nakonec ke korekci. Další klíčové nákladové faktory pro podniky jsou náklady na energie a náklady na zprostředkovatelské služby pro podniky, které jsou vysoce regulovány a chráněny před hospodářskou soutěží. Je zde rovněž značný prostor pro zlepšení nenákladového rozměru vnější konkurenceschopnosti. K zajištění a posílení stávající úrovně blahobytu bude nutno klást větší důraz na zvyšování produktivity. To vyžaduje trvalý impuls pro produkty a související služby na vyšší úrovni hodnotového řetězce, na základě lepší výkonnosti v oblasti inovací a zhodnocování výzkumu a vývoje. Je třeba odstraňovat administrativní překážky a přijímat opatření pro podporu podnikání a uvolnění obchodní dynamiky. Velmi nízká míra zakládání nových podniků naznačuje, že podnikatelské prostředí není pro nové činnosti a rozšiřování příznivé. Výzvou je také posílení hospodářské soutěže v oblasti maloobchodu a odborných služeb. Celkovou produktivitu Belgie by rovněž posílilo odstranění slabin ve veřejné infrastruktuře a zvýšení kvality a přiměřenosti kapitálu prostřednictvím dodatečných investic, zejména v oblasti silniční a železniční infrastruktury.

| (13) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie, kterou zveřejnila ve zprávě o Belgii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(13)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie, kterou zveřejnila ve zprávě o Belgii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (14) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(14)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (15) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(15)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (16) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Belgie měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení, |
| --- | --- |

(16)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Belgie měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

DOPORUČUJE Belgii v období 2015–2016:

| 1. | Dosáhnout fiskální korekce o nejméně 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a v roce 2016. Použít neočekávané zisky tak, aby míra veřejného zadlužení začala náležitě klesat. Doplnit probíhající důchodovou reformu navázáním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na střední délku života. Schválit vymahatelné rozdělení fiskálních cílů mezi všechny úrovně státní správy. |
| --- | --- |

1.

Dosáhnout fiskální korekce o nejméně 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a v roce 2016. Použít neočekávané zisky tak, aby míra veřejného zadlužení začala náležitě klesat. Doplnit probíhající důchodovou reformu navázáním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na střední délku života. Schválit vymahatelné rozdělení fiskálních cílů mezi všechny úrovně státní správy.

| 2. | Přijmout a provést komplexní daňovou reformu, která rozšíří daňovou základnu, přesune daňovou zátěž směrem od zdanění práce a odstraní neefektivní daňové výdaje. |
| --- | --- |

2.

Přijmout a provést komplexní daňovou reformu, která rozšíří daňovou základnu, přesune daňovou zátěž směrem od zdanění práce a odstraní neefektivní daňové výdaje.

| 3. | Zlepšit fungování trhu práce snížením demotivačních finančních faktorů, které odrazují od práce, zlepšením přístupu na pracovní trh pro konkrétní cílové skupiny, a řešením nedostatku kvalifikované pracovní síly a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. |
| --- | --- |

3.

Zlepšit fungování trhu práce snížením demotivačních finančních faktorů, které odrazují od práce, zlepšením přístupu na pracovní trh pro konkrétní cílové skupiny, a řešením nedostatku kvalifikované pracovní síly a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.

| 4. | Obnovit konkurenceschopnost tím, že po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi zajistí, aby se mzdy vyvíjely v souladu s produktivitou. |
| --- | --- |

4.

Obnovit konkurenceschopnost tím, že po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi zajistí, aby se mzdy vyvíjely v souladu s produktivitou.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Strukturální saldo přepočítává Komise podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu stability.

6

(7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

7

(8)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

8

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/28

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2015

(2015/C 272/08)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Bulharsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Bulharsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména otřesy ve finančním sektoru, k nimž došlo v roce 2014, vyvolaly obavy ohledně bankovních praktik v části vlastněné domácími subjekty, které mohou mít vážné důsledky pro finanční sektor a celkovou makroekonomickou stabilitu. Kromě toho stále záporná (i když zlepšující se) vnější pozice, nadměrný objem úvěrů v podnikovém sektoru a slabá korekce trhu práce nadále představují makroekonomická rizika a zasluhují velkou pozornost. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Bulharsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Bulharsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména otřesy ve finančním sektoru, k nimž došlo v roce 2014, vyvolaly obavy ohledně bankovních praktik v části vlastněné domácími subjekty, které mohou mít vážné důsledky pro finanční sektor a celkovou makroekonomickou stabilitu. Kromě toho stále záporná (i když zlepšující se) vnější pozice, nadměrný objem úvěrů v podnikovém sektoru a slabá korekce trhu práce nadále představují makroekonomická rizika a zasluhují velkou pozornost.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Bulharsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje udržet celkový schodek vládního sektoru v roce 2015 na hodnotě 2,8 % HDP. Záměrem vlády je následně schodek postupně snížit na úroveň 1,3 % HDP v roce 2018. Podle konvergenčního programu vláda plánuje dosáhnout střednědobého cíle (tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP) v roce 2018. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl průběhu trvání programu zvýšit a v roce 2018 dosáhnout téměř 31 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, však nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 má být čistý růst výdajů v roce 2015 v souladu s výdajovým kritériem. Nicméně s ohledem na zhoršení strukturálního salda (1,7 % HDP v roce 2014) existuje určité riziko odchylky od tohoto požadavku během let 2014–2015. V roce 2016 hrozí výrazné odchýlení, neboť čistý růst výdajů referenční hodnotu přesáhne o 0,9 % HDP. V obou letech budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Bulharsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Bulharsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje udržet celkový schodek vládního sektoru v roce 2015 na hodnotě 2,8 % HDP. Záměrem vlády je následně schodek postupně snížit na úroveň 1,3 % HDP v roce 2018. Podle konvergenčního programu vláda plánuje dosáhnout střednědobého cíle (tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP) v roce 2018. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl průběhu trvání programu zvýšit a v roce 2018 dosáhnout téměř 31 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, však nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 má být čistý růst výdajů v roce 2015 v souladu s výdajovým kritériem. Nicméně s ohledem na zhoršení strukturálního salda (1,7 % HDP v roce 2014) existuje určité riziko odchylky od tohoto požadavku během let 2014–2015. V roce 2016 hrozí výrazné odchýlení, neboť čistý růst výdajů referenční hodnotu přesáhne o 0,9 % HDP. V obou letech budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Bulharsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Dodržování daňových předpisů je v Bulharsku i nadále velkým problémem. Je třeba komplexní strategie pro dodržování daňových předpisů založená na důkladné analýze rizik, systematickém posuzování dopadů již přijatých opatření a úzké spolupráci mezi různými orgány daňové správy. |
| --- | --- |

(9)

Dodržování daňových předpisů je v Bulharsku i nadále velkým problémem. Je třeba komplexní strategie pro dodržování daňových předpisů založená na důkladné analýze rizik, systematickém posuzování dopadů již přijatých opatření a úzké spolupráci mezi různými orgány daňové správy.

| (10) | Bulharský systém zdravotní péče trpí několika významnými problémy, mezi něž mimo jiné patří špatný zdravotní stav obyvatel, malý objem finančních prostředků a výrazná neefektivita ve využívání zdrojů. Střední délka života je značně pod průměrem EU a střední délka života při narození patří k nejnižším v EU. Systém je i nadále založen na nepřiměřeně velkém odvětví nemocniční péče. Přestože se financování primární a ambulantní péče v nedávných letech v nominálním vyjádření mírně zvýšilo, je jeho objem stále poměrně omezený. Fond zdravotní péče má smluvní povinnost hradit nemocnicím léčbu za předem stanovené ceny, což nemocnice motivuje k poskytování neadekvátně zacílené zdravotní péče. V roce 2014 byla přijata národní strategie pro zdravotnictví, které však chybí jasný realizační plán. |
| --- | --- |

(10)

Bulharský systém zdravotní péče trpí několika významnými problémy, mezi něž mimo jiné patří špatný zdravotní stav obyvatel, malý objem finančních prostředků a výrazná neefektivita ve využívání zdrojů. Střední délka života je značně pod průměrem EU a střední délka života při narození patří k nejnižším v EU. Systém je i nadále založen na nepřiměřeně velkém odvětví nemocniční péče. Přestože se financování primární a ambulantní péče v nedávných letech v nominálním vyjádření mírně zvýšilo, je jeho objem stále poměrně omezený. Fond zdravotní péče má smluvní povinnost hradit nemocnicím léčbu za předem stanovené ceny, což nemocnice motivuje k poskytování neadekvátně zacílené zdravotní péče. V roce 2014 byla přijata národní strategie pro zdravotnictví, které však chybí jasný realizační plán.

| (11) | Otřesy v bankovním sektoru, k nimž došlo v létě roku 2014, odhalily institucionální a dohledové nedostatky. Skutečnost, že orgán dohledu nezachytil vážné problémy, jimž čelila čtvrtá největší banka v Bulharsku, Korporativna Targovska Banka (KTB), poukazuje na nedostatky v postupech dohledu nad finančním sektorem a na přehlédnutí rizika koncentrace. Byla tím oslabena důvěryhodnost bankovního dohledu, což následně vyvolalo i pochyby o zdraví ostatních částí finančního sektoru. Krize likvidity v červnu 2014 dala podnět k hloubkovému auditu v KTB, v jehož důsledku byla této bance odebrána bankovní licence. Pojištěné vklady, jejichž objem odpovídal 4,4 % HDP, byly vyplaceny s velkým zpožděním. |
| --- | --- |

(11)

Otřesy v bankovním sektoru, k nimž došlo v létě roku 2014, odhalily institucionální a dohledové nedostatky. Skutečnost, že orgán dohledu nezachytil vážné problémy, jimž čelila čtvrtá největší banka v Bulharsku, Korporativna Targovska Banka (KTB), poukazuje na nedostatky v postupech dohledu nad finančním sektorem a na přehlédnutí rizika koncentrace. Byla tím oslabena důvěryhodnost bankovního dohledu, což následně vyvolalo i pochyby o zdraví ostatních částí finančního sektoru. Krize likvidity v červnu 2014 dala podnět k hloubkovému auditu v KTB, v jehož důsledku byla této bance odebrána bankovní licence. Pojištěné vklady, jejichž objem odpovídal 4,4 % HDP, byly vyplaceny s velkým zpožděním.

| (12) | Aktivní politiky na trhu práce jsou nedostatečně rozvinuté, pokud jde o pokrytí i zacílení. Kvůli roztříštěnosti agentur je velmi náročné poskytovat nezaměstnaným a neaktivním osobám dávky a služby. Koordinace mezi úřady práce a ředitelstvím pro sociální pomoc není zaměřena na efektivní a integrované zajišťování opatření na pomoc nejzranitelnějším skupinám. Bulharsko má vysoký podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a kteří nejsou v kontaktu se službami zaměstnanosti, a pohybují se tak mimo dosah standardních aktivačních opatření trhu práce. Většina nezaměstnaných v Bulharsku je bez práce dlouhodobě, což nasvědčuje tomu, že je tento fenomén více strukturální než cyklický. Bulharská minimální mzda je sice v nominálním vyjádření nejnižší v Unii, ale od roku 2011 se podstatně zvýšila a vláda v nadcházejících letech plánuje další výrazná navýšení. Takovéto ostré diskreční posuny ve vládní politice stanovování mezd by mohly narušit trh práce. Pro stanovování minimální mzdy navíc neexistují jasná pravidla, takže systém vytváří nejistotu ohledně toho, zda bude dosaženo správné rovnováhy mezi podporou zaměstnanosti a konkurenceschopnosti na jedné straně a ochranou pracovních příjmů na straně druhé. Chudoba a sociální vyloučení jsou i nadále problémem, jelikož míra materiální deprivace v Bulharsku je jedna z nejvyšších v Unii. Obzvláště vysoká míra chudoby a sociálního vyloučení panuje u romské populace. Většina mladých Romů nepracuje ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Docházka romských dětí do předškolních zařízení a školek je nízká a téměř čtvrtina dětí ve věku 7–15 let je mimo vzdělávací systém. |
| --- | --- |

(12)

Aktivní politiky na trhu práce jsou nedostatečně rozvinuté, pokud jde o pokrytí i zacílení. Kvůli roztříštěnosti agentur je velmi náročné poskytovat nezaměstnaným a neaktivním osobám dávky a služby. Koordinace mezi úřady práce a ředitelstvím pro sociální pomoc není zaměřena na efektivní a integrované zajišťování opatření na pomoc nejzranitelnějším skupinám. Bulharsko má vysoký podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a kteří nejsou v kontaktu se službami zaměstnanosti, a pohybují se tak mimo dosah standardních aktivačních opatření trhu práce. Většina nezaměstnaných v Bulharsku je bez práce dlouhodobě, což nasvědčuje tomu, že je tento fenomén více strukturální než cyklický. Bulharská minimální mzda je sice v nominálním vyjádření nejnižší v Unii, ale od roku 2011 se podstatně zvýšila a vláda v nadcházejících letech plánuje další výrazná navýšení. Takovéto ostré diskreční posuny ve vládní politice stanovování mezd by mohly narušit trh práce. Pro stanovování minimální mzdy navíc neexistují jasná pravidla, takže systém vytváří nejistotu ohledně toho, zda bude dosaženo správné rovnováhy mezi podporou zaměstnanosti a konkurenceschopnosti na jedné straně a ochranou pracovních příjmů na straně druhé. Chudoba a sociální vyloučení jsou i nadále problémem, jelikož míra materiální deprivace v Bulharsku je jedna z nejvyšších v Unii. Obzvláště vysoká míra chudoby a sociálního vyloučení panuje u romské populace. Většina mladých Romů nepracuje ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Docházka romských dětí do předškolních zařízení a školek je nízká a téměř čtvrtina dětí ve věku 7–15 let je mimo vzdělávací systém.

| (13) | Nízká kvalita systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich malá relevance pro trh práce brání zásobování ekonomiky pracovními silami s vhodnou kvalifikací. Míra účasti dospělých na celoživotním učení je jedna z nejnižších v Unii. Ani po letech průtahů Bulharsko dosud nepřijalo reformu zákona o školním vzdělávání a provádění strategie řešící předčasné ukončování školní docházky je stále v rané fázi. V roce 2015 byla přijata národní strategie odborného vzdělávání a přípravy na období 2014–2020 a nová strategie vyššího vzdělávání. Realizace těchto strategií by měla pomoci zdokonalit vzdělávací systém, zvýšit jeho relevanci pro ekonomiku a podporovat inovace a vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

(13)

Nízká kvalita systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich malá relevance pro trh práce brání zásobování ekonomiky pracovními silami s vhodnou kvalifikací. Míra účasti dospělých na celoživotním učení je jedna z nejnižších v Unii. Ani po letech průtahů Bulharsko dosud nepřijalo reformu zákona o školním vzdělávání a provádění strategie řešící předčasné ukončování školní docházky je stále v rané fázi. V roce 2015 byla přijata národní strategie odborného vzdělávání a přípravy na období 2014–2020 a nová strategie vyššího vzdělávání. Realizace těchto strategií by měla pomoci zdokonalit vzdělávací systém, zvýšit jeho relevanci pro ekonomiku a podporovat inovace a vytváření pracovních míst.

| (14) | Na jaře 2015 představila vláda návrh reformy důchodového systému. Přiměřenost a udržitelnost důchodového systému závisejí na reformách, které podporují delší pracovní život s menším počtem přerušení a poskytují k němu motivaci. V roce 2013 bylo zjištěno, že 1,2 milionu důchodců pobírá důchody, které je staví pod vnitrostátní hranici chudoby. Hlavními příčinami nízkých důchodových nároků jsou předčasné důchody a krátká období plateb příspěvků. Rychlé stárnutí bulharské společnosti situaci v budoucnu pravděpodobně ještě zhorší. Je proto na místě, aby Bulharsko dále omezovalo růst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, aby tak přispělo k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, a to včetně provedení důkladných důchodových reforem. |
| --- | --- |

(14)

Na jaře 2015 představila vláda návrh reformy důchodového systému. Přiměřenost a udržitelnost důchodového systému závisejí na reformách, které podporují delší pracovní život s menším počtem přerušení a poskytují k němu motivaci. V roce 2013 bylo zjištěno, že 1,2 milionu důchodců pobírá důchody, které je staví pod vnitrostátní hranici chudoby. Hlavními příčinami nízkých důchodových nároků jsou předčasné důchody a krátká období plateb příspěvků. Rychlé stárnutí bulharské společnosti situaci v budoucnu pravděpodobně ještě zhorší. Je proto na místě, aby Bulharsko dále omezovalo růst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, aby tak přispělo k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, a to včetně provedení důkladných důchodových reforem.

| (15) | Klíčovým stavebním kamenem podnikatelského prostředí vstřícného vůči investorům je nezávislý, vysoce kvalitní a efektivní systém soudnictví a účinné mechanismy boje s korupcí. Hlavními problémy v této oblasti jsou absence celkové koordinace, institucionální nedostatky a špatné výsledky, pokud jde o dosahování pravomocných odsouzení. Na tyto důležité oblasti politiky se zaměří mechanismus pro spolupráci a ověřování. |
| --- | --- |

(15)

Klíčovým stavebním kamenem podnikatelského prostředí vstřícného vůči investorům je nezávislý, vysoce kvalitní a efektivní systém soudnictví a účinné mechanismy boje s korupcí. Hlavními problémy v této oblasti jsou absence celkové koordinace, institucionální nedostatky a špatné výsledky, pokud jde o dosahování pravomocných odsouzení. Na tyto důležité oblasti politiky se zaměří mechanismus pro spolupráci a ověřování.

| (16) | Insolvenční rámec v Bulharsku je neefektivní, zvyšuje nejistotu účastníků trhu a snižuje celkovou atraktivitu země pro investory. Úpadková řízení jsou delší než ve srovnatelných zemích a návratnost pohledávek je nízká. Potřebu efektivního rámce pro řešení úpadků je také třeba vnímat v kontextu vysoké zadluženosti nefinančních podniků v Bulharsku a úlohy takového rámce při snižování zadluženosti. |
| --- | --- |

(16)

Insolvenční rámec v Bulharsku je neefektivní, zvyšuje nejistotu účastníků trhu a snižuje celkovou atraktivitu země pro investory. Úpadková řízení jsou delší než ve srovnatelných zemích a návratnost pohledávek je nízká. Potřebu efektivního rámce pro řešení úpadků je také třeba vnímat v kontextu vysoké zadluženosti nefinančních podniků v Bulharsku a úlohy takového rámce při snižování zadluženosti.

| (17) | V roce 2014 byly přijaty strategie pro reformu veřejné správy a zavedení elektronické veřejné správy. K jejich realizaci bude zapotřebí silné politické vedení a koordinace. I přes dříve vynaložené úsilí zůstává kvalita veřejných služeb nízká. Nedostatečný rozvoj elektronické veřejné správy omezuje úsilí o zvýšení transparentnosti a snížení administrativní zátěže. Obzvláště problematické jsou postupy zadávání veřejných zakázek, které brzdí často se měnící právní rámec a nedostatečná administrativní kapacita. Ověřování ex ante nabídkových řízení se často provádí jen formálně. Současně se na veřejné zakázky uplatňují překrývající se kontroly ex post, které někdy docházejí k rozdílným závěrům. Jednou z příčin nedostatečné transparentnosti nabídkových řízení je skutečnost, že nebyla dokončena instalace plného rozsahu platforem pro elektronické zadávání veřejných zakázek. Nesrovnalosti v postupech zadávání veřejných zakázek měly v minulosti za následek značná zpoždění při provádění programů fondů EU, mají negativní dopad na podnikatelské prostředí a brání tolik potřebnému zdokonalení infrastruktury. Víceletá strategie přijatá v červenci 2014 s cílem řešit hlavní slabiny systému zadávání veřejných zakázek uvádí jasný harmonogram konkrétních kroků, které mají být podniknuty v letech 2015 a 2016. Je nutné ji realizovat. |
| --- | --- |

(17)

V roce 2014 byly přijaty strategie pro reformu veřejné správy a zavedení elektronické veřejné správy. K jejich realizaci bude zapotřebí silné politické vedení a koordinace. I přes dříve vynaložené úsilí zůstává kvalita veřejných služeb nízká. Nedostatečný rozvoj elektronické veřejné správy omezuje úsilí o zvýšení transparentnosti a snížení administrativní zátěže. Obzvláště problematické jsou postupy zadávání veřejných zakázek, které brzdí často se měnící právní rámec a nedostatečná administrativní kapacita. Ověřování ex ante nabídkových řízení se často provádí jen formálně. Současně se na veřejné zakázky uplatňují překrývající se kontroly ex post, které někdy docházejí k rozdílným závěrům. Jednou z příčin nedostatečné transparentnosti nabídkových řízení je skutečnost, že nebyla dokončena instalace plného rozsahu platforem pro elektronické zadávání veřejných zakázek. Nesrovnalosti v postupech zadávání veřejných zakázek měly v minulosti za následek značná zpoždění při provádění programů fondů EU, mají negativní dopad na podnikatelské prostředí a brání tolik potřebnému zdokonalení infrastruktury. Víceletá strategie přijatá v červenci 2014 s cílem řešit hlavní slabiny systému zadávání veřejných zakázek uvádí jasný harmonogram konkrétních kroků, které mají být podniknuty v letech 2015 a 2016. Je nutné ji realizovat.

| (18) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5. |
| --- | --- |

(18)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

| (19) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(19)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (20) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3 a 5, |
| --- | --- |

(20)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3 a 5,

DOPORUČUJE Bulharsku v období 2015–2016:

| 1. | Vyhnout se v roce 2015 strukturálnímu zhoršení veřejných financí a v roce 2016 dosáhnout korekce ve výši 0,5 % HDP. Na základě komplexní analýzy rizik a hodnocení minulých opatření provést rozhodné kroky ke zlepšení výběru daní a řešení stínové ekonomiky. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotní péče, zejména provedením přezkumu cen zdravotní péče a posílením ambulantní péče a primární péče. |
| --- | --- |

1.

Vyhnout se v roce 2015 strukturálnímu zhoršení veřejných financí a v roce 2016 dosáhnout korekce ve výši 0,5 % HDP. Na základě komplexní analýzy rizik a hodnocení minulých opatření provést rozhodné kroky ke zlepšení výběru daní a řešení stínové ekonomiky. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotní péče, zejména provedením přezkumu cen zdravotní péče a posílením ambulantní péče a primární péče.

| 2. | Do prosince 2015 v úzké spolupráci s evropskými orgány dokončit celosystémový nezávislý přezkum kvality aktiv a zátěžový test bankovního sektoru směřující zdola nahoru. Prověřit portfolia v odvětvích důchodových fondů a pojišťovnictví. Prověřit a upevnit dohled nad bankovním i nebankovním finančním sektorem, mimo jiné posílením rámců pro řešení krizí bank a pojištění vkladů. Zlepšit správu a řízení finančních zprostředkovatelů, mimo jiné řešením rizika koncentrace a expozic spřízněných stran. |
| --- | --- |

2.

Do prosince 2015 v úzké spolupráci s evropskými orgány dokončit celosystémový nezávislý přezkum kvality aktiv a zátěžový test bankovního sektoru směřující zdola nahoru. Prověřit portfolia v odvětvích důchodových fondů a pojišťovnictví. Prověřit a upevnit dohled nad bankovním i nebankovním finančním sektorem, mimo jiné posílením rámců pro řešení krizí bank a pojištění vkladů. Zlepšit správu a řízení finančních zprostředkovatelů, mimo jiné řešením rizika koncentrace a expozic spřízněných stran.

| 3. | Vypracovat integrovaný přístup vůči skupinám na okraji trhu práce, zejména starším pracovníkům a mladým lidem, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy zřídit transparentní mechanismus pro stanovování minimální mzdy a minimálních příspěvků na sociální zabezpečení s ohledem na jejich dopad na chudobu pracujících, vytváření pracovních míst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

3.

Vypracovat integrovaný přístup vůči skupinám na okraji trhu práce, zejména starším pracovníkům a mladým lidem, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy zřídit transparentní mechanismus pro stanovování minimální mzdy a minimálních příspěvků na sociální zabezpečení s ohledem na jejich dopad na chudobu pracujících, vytváření pracovních míst a konkurenceschopnost.

| 4. | Přijmout reformu zákona o školním vzdělávání a zlepšením přístupu ke kvalitnímu vzdělávání v raných letech zvýšit účast znevýhodněných dětí, zejména romských, na vzdělávání. |
| --- | --- |

4.

Přijmout reformu zákona o školním vzdělávání a zlepšením přístupu ke kvalitnímu vzdělávání v raných letech zvýšit účast znevýhodněných dětí, zejména romských, na vzdělávání.

| 5. | V zájmu zlepšení investičního klimatu vypracovat komplexní reformu insolvenčního rámce založenou na nejlepší mezinárodní praxi a odborných znalostech, zejména za účelem zdokonalení mechanismů předinsolvenční a mimosoudní restrukturalizace. |
| --- | --- |

5.

V zájmu zlepšení investičního klimatu vypracovat komplexní reformu insolvenčního rámce založenou na nejlepší mezinárodní praxi a odborných znalostech, zejména za účelem zdokonalení mechanismů předinsolvenční a mimosoudní restrukturalizace.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 7).

4

(5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/32

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem České republiky na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2015

(2015/C 272/09)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem České republiky na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem České republiky na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Česká republika uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Česká republika uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o České republice pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o České republice pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložila Česká republika svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložila Česká republika svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,9 % HDP v roce 2015 a 0,6 % HDP v roce 2018. Záměrem vlády je dosáhnout střednědobého cíle (tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP) v roce 2018, ale na základě přepočteného strukturálního salda (5) se očekává, že uvedený cíl bude splněn do roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout téměř 41 % a následně by měl postupně klesat až na 40,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný a opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, byla dostatečně upřesněna. Hrozí však, že dopad opatření plánovaných na straně příjmů by mohl být nižší, než jaký se odhaduje. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo být v roce 2015 dodrženo výdajové kritérium. Pro rok 2016 se očekává určité odchýlení, neboť čistý růst výdajů referenční hodnotu přesáhne o 0,3 % HDP. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření.
  Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Česká republika by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Hlavní prvky stávajícího fiskálního rámce jsou zavedeny. Rozsah střednědobého rozpočtového plánování a numerického fiskálního pravidla je však omezený a prosazování vázne. Během roku 2015 by měl být podle aktuálních plánů přijat návrh reformního balíčku, který byl několikrát upraven a zpožděn. Česká republika stále čelí výzvám, pokud jde o dlouhodobou fiskální udržitelnost, a to především kvůli očekávaným nárůstům ve výdajích na důchody a zdravotní péči. V případě důchodového systému se výhled poněkud zlepšil díky příznivějším demografickým prognózám. Postupně se zvyšuje zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, ale změna plánovaná pro střednědobý výhled je příliš pomalá. V současné době jsou projednávány změny ve stávajícím systému valorizace důchodů, ale prozatím nebyla přijata žádná opatření. Třebaže byla podniknuta některá opatření ke zlepšení nákladové efektivnosti a správy ve zdravotnictví, pokrok v této oblasti byl omezený. Z ukazatelů, jimiž se měří výsledky v nemocničním odvětví, vyplývá, že lékařská péče není vždy poskytována nákladově efektivním způsobem, a přidělování zdrojů komplikují přetrvávající problémy se zavedením systému pro úhrady nákladů, které nemocnicím vznikají. Praktičtí lékaři také podle všeho náležitě neplní úlohu lékařů prvního styku. Veřejné zakázky ve zdravotnictví jsou často provázeny nesrovnalostmi, což nasvědčuje nedostatkům ve správě a dozoru. |
| --- | --- |

(8)

Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,9 % HDP v roce 2015 a 0,6 % HDP v roce 2018. Záměrem vlády je dosáhnout střednědobého cíle (tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP) v roce 2018, ale na základě přepočteného strukturálního salda (5) se očekává, že uvedený cíl bude splněn do roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout téměř 41 % a následně by měl postupně klesat až na 40,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný a opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, byla dostatečně upřesněna. Hrozí však, že dopad opatření plánovaných na straně příjmů by mohl být nižší, než jaký se odhaduje. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo být v roce 2015 dodrženo výdajové kritérium. Pro rok 2016 se očekává určité odchýlení, neboť čistý růst výdajů referenční hodnotu přesáhne o 0,3 % HDP. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření.

Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Česká republika by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Hlavní prvky stávajícího fiskálního rámce jsou zavedeny. Rozsah střednědobého rozpočtového plánování a numerického fiskálního pravidla je však omezený a prosazování vázne. Během roku 2015 by měl být podle aktuálních plánů přijat návrh reformního balíčku, který byl několikrát upraven a zpožděn. Česká republika stále čelí výzvám, pokud jde o dlouhodobou fiskální udržitelnost, a to především kvůli očekávaným nárůstům ve výdajích na důchody a zdravotní péči. V případě důchodového systému se výhled poněkud zlepšil díky příznivějším demografickým prognózám. Postupně se zvyšuje zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, ale změna plánovaná pro střednědobý výhled je příliš pomalá. V současné době jsou projednávány změny ve stávajícím systému valorizace důchodů, ale prozatím nebyla přijata žádná opatření. Třebaže byla podniknuta některá opatření ke zlepšení nákladové efektivnosti a správy ve zdravotnictví, pokrok v této oblasti byl omezený. Z ukazatelů, jimiž se měří výsledky v nemocničním odvětví, vyplývá, že lékařská péče není vždy poskytována nákladově efektivním způsobem, a přidělování zdrojů komplikují přetrvávající problémy se zavedením systému pro úhrady nákladů, které nemocnicím vznikají. Praktičtí lékaři také podle všeho náležitě neplní úlohu lékařů prvního styku. Veřejné zakázky ve zdravotnictví jsou často provázeny nesrovnalostmi, což nasvědčuje nedostatkům ve správě a dozoru.

| (9) | Hlavními úkoly v oblasti daní jsou omezení daňových úniků a docílení toho, aby byl výběr daní pro daňové poplatníky i daňové orgány finančně a časově méně náročný. Dodržování daňových předpisů a boj proti daňovým únikům si Česká republika vytyčila jako priority a v tomto směru podniká řadu kroků. V roce 2015 bylo zavedeno několik opatření, která se týkají přímých i nepřímých daní, a s dalšími opatřeními se počítá pro rok 2016. Náklady na dodržování daňových předpisů jsou však stále příliš vysoké. Daňový systém by pomohlo zjednodušit sjednocení základů daně u daně z příjmů fyzických osob a u příspěvků na zdravotní a sociální zabezpečení, nicméně tato změna nebyla nadnesena a řešení této záležitosti se v současné době ani neplánuje. Pokroku ve zjednodušování daňových přiznání a ve větším využívání předvyplněných formulářů schází systematičnost. Namísto zjednodušení systému DPH zavedla Česká republika v roce 2014 její třetí sazbu. Omezeně se pokročilo při zmenšování rozdílů v daňovém zacházení se zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými. Daňové příjmy v České republice jsou i nadále silně založeny na zdanění práce, přičemž poměrně vysokému daňovému zatížení práce čelí pracující s nízkými příjmy, především pak ti, kteří jsou bezdětní. Opatření, jež začínají platit v roce 2015, do určité míry snižují zdanění práce u některých konkrétních skupin, avšak jejich celkový dopad bude omezený. Daně z nemovitostí a ekologické daně (s výjimkou pohonných hmot) jsou stále nízké, a nabízejí tak potenciální prostor pro přesun daňové zátěže aktuálně soustředěné na oblast práce. |
| --- | --- |

(9)

Hlavními úkoly v oblasti daní jsou omezení daňových úniků a docílení toho, aby byl výběr daní pro daňové poplatníky i daňové orgány finančně a časově méně náročný. Dodržování daňových předpisů a boj proti daňovým únikům si Česká republika vytyčila jako priority a v tomto směru podniká řadu kroků. V roce 2015 bylo zavedeno několik opatření, která se týkají přímých i nepřímých daní, a s dalšími opatřeními se počítá pro rok 2016. Náklady na dodržování daňových předpisů jsou však stále příliš vysoké. Daňový systém by pomohlo zjednodušit sjednocení základů daně u daně z příjmů fyzických osob a u příspěvků na zdravotní a sociální zabezpečení, nicméně tato změna nebyla nadnesena a řešení této záležitosti se v současné době ani neplánuje. Pokroku ve zjednodušování daňových přiznání a ve větším využívání předvyplněných formulářů schází systematičnost. Namísto zjednodušení systému DPH zavedla Česká republika v roce 2014 její třetí sazbu. Omezeně se pokročilo při zmenšování rozdílů v daňovém zacházení se zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými. Daňové příjmy v České republice jsou i nadále silně založeny na zdanění práce, přičemž poměrně vysokému daňovému zatížení práce čelí pracující s nízkými příjmy, především pak ti, kteří jsou bezdětní. Opatření, jež začínají platit v roce 2015, do určité míry snižují zdanění práce u některých konkrétních skupin, avšak jejich celkový dopad bude omezený. Daně z nemovitostí a ekologické daně (s výjimkou pohonných hmot) jsou stále nízké, a nabízejí tak potenciální prostor pro přesun daňové zátěže aktuálně soustředěné na oblast práce.

| (10) | Omezený pokrok byl v roce 2014 zaznamenán i u zrychlování reformy regulovaných povolání, ale přechodný národní akční plán přijatý v dubnu 2015 obsahuje řadu konkrétních opatření a kroků, jež mají zlepšit regulatorní rámec a zrušit neodůvodněné a neúměrné požadavky. |
| --- | --- |

(10)

Omezený pokrok byl v roce 2014 zaznamenán i u zrychlování reformy regulovaných povolání, ale přechodný národní akční plán přijatý v dubnu 2015 obsahuje řadu konkrétních opatření a kroků, jež mají zlepšit regulatorní rámec a zrušit neodůvodněné a neúměrné požadavky.

| (11) | Řešení korupce, o které Česká republika v posledních letech usiluje, se výrazně zpožďuje. Do nejnovějšího protikorupčního akčního plánu byla zahrnuta řada prioritních oblastí. Plán počítal se zákony o finanční kontrole, státním zastupitelství, financování politických stran a ochraně oznamovatelů, s novou politikou řízení státních podniků a s novelou zákona o svobodném přístupu k informacím. Na přijetí těchto předpisů se ale patrně nepracuje příliš intenzivně. Přijetím a prováděním zákona o státní službě a s ním souvisejících opatření začala Česká republika řešit problematiku efektivity a stability veřejné správy. Veřejným investicím stojí v cestě administrativní i regulatorní překážky bránící plánování investic a také netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení. Řada iniciativ se v posledních letech soustřeďovala na veřejné zakázky, avšak transparentnost zůstává i nadále předmětem pochybností. Veřejné zakázky se totiž stále ještě nezveřejňují v centralizovaném registru. Postupy pro zadávání veřejných zakázek nejsou dostatečně efektivní, protože zadavatelům chybí odpovídající vedení a školení. Také dohled nad systémem zůstává chabý. |
| --- | --- |

(11)

Řešení korupce, o které Česká republika v posledních letech usiluje, se výrazně zpožďuje. Do nejnovějšího protikorupčního akčního plánu byla zahrnuta řada prioritních oblastí. Plán počítal se zákony o finanční kontrole, státním zastupitelství, financování politických stran a ochraně oznamovatelů, s novou politikou řízení státních podniků a s novelou zákona o svobodném přístupu k informacím. Na přijetí těchto předpisů se ale patrně nepracuje příliš intenzivně. Přijetím a prováděním zákona o státní službě a s ním souvisejících opatření začala Česká republika řešit problematiku efektivity a stability veřejné správy. Veřejným investicím stojí v cestě administrativní i regulatorní překážky bránící plánování investic a také netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení. Řada iniciativ se v posledních letech soustřeďovala na veřejné zakázky, avšak transparentnost zůstává i nadále předmětem pochybností. Veřejné zakázky se totiž stále ještě nezveřejňují v centralizovaném registru. Postupy pro zadávání veřejných zakázek nejsou dostatečně efektivní, protože zadavatelům chybí odpovídající vedení a školení. Také dohled nad systémem zůstává chabý.

| (12) | Celková míra zaměstnanosti v zemi je v současné době vysoká, ale stále platí, že některé znevýhodněné skupiny jsou na trhu práce nedostatečně zastoupeny. Patří mezi ně rodiče s malými dětmi, pracovníci s nízkou kvalifikací, lidé s postižením a Romové. Česká republika podnikla některé kroky ke zvýšení efektivnosti a účinnosti veřejných služeb zaměstnanosti. Roste míra zaměstnanosti mezi mladými lidmi a veřejné služby zaměstnanosti se snaží zaměřovat právě na tuto skupinu. Ženám s dětmi komplikuje účast na trhu práce nedostatek kvalitních a cenově dostupných služeb péče o děti a omezené využívání pružné pracovní doby. Česká republika podnikla kroky, aby se dostupnost péče o děti zvýšila, ale politika na podporu veřejné péče o nejmenší děti je i nadále nedostatečná. |
| --- | --- |

(12)

Celková míra zaměstnanosti v zemi je v současné době vysoká, ale stále platí, že některé znevýhodněné skupiny jsou na trhu práce nedostatečně zastoupeny. Patří mezi ně rodiče s malými dětmi, pracovníci s nízkou kvalifikací, lidé s postižením a Romové. Česká republika podnikla některé kroky ke zvýšení efektivnosti a účinnosti veřejných služeb zaměstnanosti. Roste míra zaměstnanosti mezi mladými lidmi a veřejné služby zaměstnanosti se snaží zaměřovat právě na tuto skupinu. Ženám s dětmi komplikuje účast na trhu práce nedostatek kvalitních a cenově dostupných služeb péče o děti a omezené využívání pružné pracovní doby. Česká republika podnikla kroky, aby se dostupnost péče o děti zvýšila, ale politika na podporu veřejné péče o nejmenší děti je i nadále nedostatečná.

| (13) | Výsledky vzdělávání se v České republice v posledních letech lepší, ale v zemi přetrvávají strukturální problémy. Účast na terciárním vzdělávání rychle vzrostla, vyvstávají však obavy, že u mladších absolventů terciárního vzdělávání klesá úroveň dovedností. Opožděná reforma vysokého školství, jejíž přijetí se plánuje na rok 2015, by měla zavést akreditaci institucí, striktnější vnitřní zajišťování kvality a širší využívání profilace studentů a zlepšit systémy financování. Do základního vzdělávání je třeba přijmout více učitelů, ale kvůli nízkým platům a negativnímu vnímání profese je těžké do oboru přilákat talentované uchazeče. Nový kariérní systém, který má zlepšit jak nábor učitelů, tak jejich profesní rozvoj, by měl být dokončen v první polovině roku 2015 a zaveden v září 2016. Celkový dopad tohoto systému bude nicméně do značné míry záviset na dostupném financování. Chybí rovněž komplexní přístup k hodnocení a podpoře škol a žáků vykazujících slabé výsledky. Zavedení takového přístupu by ve vzdělávání mohlo přispět k větší efektivnosti a rovnosti. Omezeně se pokročilo v zajišťování inkluzivnějšího vzdělávání, navzdory skutečnosti, že vláda přijala pro oblast vzdělávání komplexní strategii. Mladí lidé se slabým sociálně-ekonomickým zázemím (včetně Romů) vykazují nižší úspěšnost ve vzdělávání i na trhu práce. |
| --- | --- |

(13)

Výsledky vzdělávání se v České republice v posledních letech lepší, ale v zemi přetrvávají strukturální problémy. Účast na terciárním vzdělávání rychle vzrostla, vyvstávají však obavy, že u mladších absolventů terciárního vzdělávání klesá úroveň dovedností. Opožděná reforma vysokého školství, jejíž přijetí se plánuje na rok 2015, by měla zavést akreditaci institucí, striktnější vnitřní zajišťování kvality a širší využívání profilace studentů a zlepšit systémy financování. Do základního vzdělávání je třeba přijmout více učitelů, ale kvůli nízkým platům a negativnímu vnímání profese je těžké do oboru přilákat talentované uchazeče. Nový kariérní systém, který má zlepšit jak nábor učitelů, tak jejich profesní rozvoj, by měl být dokončen v první polovině roku 2015 a zaveden v září 2016. Celkový dopad tohoto systému bude nicméně do značné míry záviset na dostupném financování. Chybí rovněž komplexní přístup k hodnocení a podpoře škol a žáků vykazujících slabé výsledky. Zavedení takového přístupu by ve vzdělávání mohlo přispět k větší efektivnosti a rovnosti. Omezeně se pokročilo v zajišťování inkluzivnějšího vzdělávání, navzdory skutečnosti, že vláda přijala pro oblast vzdělávání komplexní strategii. Mladí lidé se slabým sociálně-ekonomickým zázemím (včetně Romů) vykazují nižší úspěšnost ve vzdělávání i na trhu práce.

| (14) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(14)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (15) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(15)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE České republice v období 2015–2016:

| 1. | Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2016. Dále zlepšit nákladovou efektivnost a správu ve zdravotnictví. |
| --- | --- |

1.

Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2016. Dále zlepšit nákladovou efektivnost a správu ve zdravotnictví.

| 2. | Bojovat s daňovými úniky, zjednodušit daňový systém a provést protikorupční plán. Podniknout opatření ke zvýšení transparentnosti a efektivnosti při zadávání veřejných zakázek, zejména zavedením centrálního registru veřejných zakázek a posílením vedení a dohledu. |
| --- | --- |

2.

Bojovat s daňovými úniky, zjednodušit daňový systém a provést protikorupční plán. Podniknout opatření ke zvýšení transparentnosti a efektivnosti při zadávání veřejných zakázek, zejména zavedením centrálního registru veřejných zakázek a posílením vedení a dohledu.

| 3. | Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunutím daňové zátěže do jiných oblastí. Dále zvýšit dostupnost cenově přijatelných služeb péče o děti. |
| --- | --- |

3.

Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunutím daňové zátěže do jiných oblastí. Dále zvýšit dostupnost cenově přijatelných služeb péče o děti.

| 4. | Přijmout reformu vysokého školství. Zajistit odpovídající odbornou přípravu učitelů, podpořit školy vykazující slabé výsledky a podniknout opatření ke zvýšení školní docházky u znevýhodněných dětí, včetně Romů. |
| --- | --- |

4.

Přijmout reformu vysokého školství. Zajistit odpovídající odbornou přípravu učitelů, podpořit školy vykazující slabé výsledky a podniknout opatření ke zvýšení školní docházky u znevýhodněných dětí, včetně Romů.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem České republiky na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 12).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Strukturální saldo přepočítává Komise podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v konvergenčním programu.

5

(6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/36

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015

(2015/C 272/10)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Dánsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Dánsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 27. března 2015 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 27. března 2015 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru z 1,6 % HDP v roce 2015 – kdy byl podložen značnými neočekávanými zisky – na 2,6 % HDP v roce 2016. Následně vláda plánuje také snížit schodek natolik, aby v roce 2020 dosáhla vyrovnaného rozpočtu. Podle konvergenčního programu zamýšlí vláda splňovat střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP od roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat z 39,8 % HDP v roce 2015 na 36,7 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v roce 2015 splnit střednědobý cíl. Podle této prognózy nicméně existuje riziko určitého odchýlení se od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, kdy by měl čistý růst výdajů překročit referenční hodnotu o 0,3 % HDP. Ačkoli se tato odchylka považuje za dočasnou, neboť čistý růst výdajů v roce 2016 bude ovlivněn postupným ukončením jednorázových opatření souvisejících se zdaněním důchodového spoření, mohou být na rok 2016 zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Dánsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. |
| --- | --- |

(8)

Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru z 1,6 % HDP v roce 2015 – kdy byl podložen značnými neočekávanými zisky – na 2,6 % HDP v roce 2016. Následně vláda plánuje také snížit schodek natolik, aby v roce 2020 dosáhla vyrovnaného rozpočtu. Podle konvergenčního programu zamýšlí vláda splňovat střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP od roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat z 39,8 % HDP v roce 2015 na 36,7 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v roce 2015 splnit střednědobý cíl. Podle této prognózy nicméně existuje riziko určitého odchýlení se od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, kdy by měl čistý růst výdajů překročit referenční hodnotu o 0,3 % HDP. Ačkoli se tato odchylka považuje za dočasnou, neboť čistý růst výdajů v roce 2016 bude ovlivněn postupným ukončením jednorázových opatření souvisejících se zdaněním důchodového spoření, mohou být na rok 2016 zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Dánsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

| (9) | Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je dlouhodobá nabídka pracovní síly s potřebnými dovednostmi. Díky reformě aktivní politiky na trhu práce z roku 2014 dosáhlo Dánsko pokroku ve zlepšování zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Reforma je v rané fázi provádění a její výsledky je třeba sledovat. V souladu s doporučeními odborné skupiny II Carstena Kocha jsou nadále zapotřebí dodatečná opatření pro osoby, které jsou nejvíce vyloučené z trhu práce. Klíčovými faktory se v tomto ohledu jeví být nízká úroveň dosaženého vzdělání, omezené zkušenosti na trhu práce, mládí a původ z přistěhovaleckého prostředí. Obecně lze konstatovat, že potenciál osob z přistěhovaleckého prostředí není stále dostatečně využit. Navzdory vysokým výdajům na vzdělávání jsou v Dánsku studijní výsledky pouze průměrné, a to zejména u žáků z přistěhovaleckého prostředí. Tento problém se snaží řešit reforma systému základního a nižšího středního vzdělávání a systému odborného vzdělávání a přípravy. K lepším výsledkům v oblasti vzdělávání je zapotřebí provést tyto reformy v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(9)

Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je dlouhodobá nabídka pracovní síly s potřebnými dovednostmi. Díky reformě aktivní politiky na trhu práce z roku 2014 dosáhlo Dánsko pokroku ve zlepšování zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Reforma je v rané fázi provádění a její výsledky je třeba sledovat. V souladu s doporučeními odborné skupiny II Carstena Kocha jsou nadále zapotřebí dodatečná opatření pro osoby, které jsou nejvíce vyloučené z trhu práce. Klíčovými faktory se v tomto ohledu jeví být nízká úroveň dosaženého vzdělání, omezené zkušenosti na trhu práce, mládí a původ z přistěhovaleckého prostředí. Obecně lze konstatovat, že potenciál osob z přistěhovaleckého prostředí není stále dostatečně využit. Navzdory vysokým výdajům na vzdělávání jsou v Dánsku studijní výsledky pouze průměrné, a to zejména u žáků z přistěhovaleckého prostředí. Tento problém se snaží řešit reforma systému základního a nižšího středního vzdělávání a systému odborného vzdělávání a přípravy. K lepším výsledkům v oblasti vzdělávání je zapotřebí provést tyto reformy v plném rozsahu.

| (10) | Zásadní význam pro posílení hospodářského oživení v Dánsku má zlepšení jeho konkurenceschopnosti. Nepostradatelný je v tomto ohledu růst produktivity, který byl v posledních dvou desetiletích slabý a byl ovlivněn překážkami při vstupu do odvětví služeb zaměřených na domácí trh a související regulatorní zátěží. Produktivita by mohla být podle Komise pro produktivitu zlepšena v oblasti stavebnictví a maloobchodu. Předpisy upravující maloobchody jsou velmi přísné a dosud nebyla přijata žádná opatření k jejich zjednodušení. Odvětví stavebnictví se vyznačuje přítomností náročných stavebních předpisů a velkým počet certifikačních systémů. Pro stavebnictví představila vláda strategii v listopadu 2014. Je vedena dobrými úmysly, jako je zjednodušení pravidel, omezení technických prvků v žádostech o stavební povolení, zavedení mezinárodních norem, harmonizace vnitrostátních norem a zkrácení lhůt pro vydávání stavebních povolení. Tato strategie však ještě nebyla v plném rozsahu převedena do konkrétních opatření. Stále dochází k překrývání systémů povolení a certifikace, což v některých případech platí též pro dočasné poskytování přeshraničních služeb. Kromě toho poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit svou činnost v Dánsku, nejsou vždy zohledněny povolení a certifikáty, které byly vydány v jiných členských státech. |
| --- | --- |

(10)

Zásadní význam pro posílení hospodářského oživení v Dánsku má zlepšení jeho konkurenceschopnosti. Nepostradatelný je v tomto ohledu růst produktivity, který byl v posledních dvou desetiletích slabý a byl ovlivněn překážkami při vstupu do odvětví služeb zaměřených na domácí trh a související regulatorní zátěží. Produktivita by mohla být podle Komise pro produktivitu zlepšena v oblasti stavebnictví a maloobchodu. Předpisy upravující maloobchody jsou velmi přísné a dosud nebyla přijata žádná opatření k jejich zjednodušení. Odvětví stavebnictví se vyznačuje přítomností náročných stavebních předpisů a velkým počet certifikačních systémů. Pro stavebnictví představila vláda strategii v listopadu 2014. Je vedena dobrými úmysly, jako je zjednodušení pravidel, omezení technických prvků v žádostech o stavební povolení, zavedení mezinárodních norem, harmonizace vnitrostátních norem a zkrácení lhůt pro vydávání stavebních povolení. Tato strategie však ještě nebyla v plném rozsahu převedena do konkrétních opatření. Stále dochází k překrývání systémů povolení a certifikace, což v některých případech platí též pro dočasné poskytování přeshraničních služeb. Kromě toho poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit svou činnost v Dánsku, nejsou vždy zohledněny povolení a certifikáty, které byly vydány v jiných členských státech.

| (11) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 2. |
| --- | --- |

(11)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 2.

| (12) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(12)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Dánsku v období 2015–2016:

| 1. | Vyhnout se v roce 2016 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle. |
| --- | --- |

1.

Vyhnout se v roce 2016 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle.

| 2. | Zvýšit produktivitu, zejména v odvětvích služeb zaměřených na domácí trh, včetně maloobchodu a stavebnictví. Zmírnit omezení uvalená na maloobchody a přijmout další opatření k odstranění zbývajících překážek, které představují systémy povolení a certifikace v odvětví stavebnictví. |
| --- | --- |

2.

Zvýšit produktivitu, zejména v odvětvích služeb zaměřených na domácí trh, včetně maloobchodu a stavebnictví. Zmírnit omezení uvalená na maloobchody a přijmout další opatření k odstranění zbývajících překážek, které představují systémy povolení a certifikace v odvětví stavebnictví.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014 (Úř. věst. L 247, 29.7.2014, s. 17).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/39

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Estonska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2015

(2015/C 272/11)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Estonska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Estonska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estonska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Estonska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Estonska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estonska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Estonsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Estonsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Estonsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Estonsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Estonsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Estonsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Estonsko nepředložilo národní program reforem ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(7)

Estonsko nepředložilo národní program reforem ve stanovené lhůtě.

| (8) | Na Estonsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Nastupující vláda nepředložila program stability ve stanovené lhůtě. Podle prognózy Komise z jara 2015 by se měl celkový přebytek zaznamenaný v roce 2014 změnit na schodek ve výši 0,2 % HDP v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016. Odhaduje se, že míra veřejného zadlužení bude postupně klesat z 10,6 % HDP v roce 2014 na méně než 10 % HDP v roce 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje v roce 2015 riziko určité odchylky od střednědobého cíle, jelikož se předpokládá, že strukturální saldo se odchýlí od střednědobého cíle o 0,4 % HDP. Významná odchylka se očekává v roce 2016, kdy je požadováno zlepšení o 0,4 % HDP, ale u strukturálního salda se předpokládá zhoršení o 0,3 % HDP. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Estonsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Estonsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Nastupující vláda nepředložila program stability ve stanovené lhůtě. Podle prognózy Komise z jara 2015 by se měl celkový přebytek zaznamenaný v roce 2014 změnit na schodek ve výši 0,2 % HDP v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016. Odhaduje se, že míra veřejného zadlužení bude postupně klesat z 10,6 % HDP v roce 2014 na méně než 10 % HDP v roce 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje v roce 2015 riziko určité odchylky od střednědobého cíle, jelikož se předpokládá, že strukturální saldo se odchýlí od střednědobého cíle o 0,4 % HDP. Významná odchylka se očekává v roce 2016, kdy je požadováno zlepšení o 0,4 % HDP, ale u strukturálního salda se předpokládá zhoršení o 0,3 % HDP. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Estonsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Míra zaměstnanosti v Estonsku dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 výše 74,5 % populace v produktivním věku a míra nezaměstnanosti klesla na 7,6 %, což je nejnižší úroveň od roku 2009. Podíl dlouhodobě nezaměstnaných je hluboko pod průměrem EU. Úbytek pracovní síly spolu s nízkou produktivitou práce však začínají představovat střednědobý až dlouhodobý problém. Provádění ambiciózní reformy týkající se posuzování pracovní schopnosti začalo teprve nedávno. Ačkoli byla přijata řada opatření týkajících se daní za účelem zvýšení účasti na trhu práce, nezaměřují se konkrétně na osoby s nízkými příjmy. Rozdíly v odměňování žen a mužů patří k největším v Unii. Nedostatek zařízení péče o děti ztěžuje mladým rodičům, zejména matkám, jejich návrat na trh práce. Podíl studentů učňovské přípravy založené na učení se prací je také nízký. Nedostává se absolventů technických a vědních oborů. Kvalita místních úřadů práce a orgánů sociálních služeb je nevyrovnaná. |
| --- | --- |

(9)

Míra zaměstnanosti v Estonsku dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 výše 74,5 % populace v produktivním věku a míra nezaměstnanosti klesla na 7,6 %, což je nejnižší úroveň od roku 2009. Podíl dlouhodobě nezaměstnaných je hluboko pod průměrem EU. Úbytek pracovní síly spolu s nízkou produktivitou práce však začínají představovat střednědobý až dlouhodobý problém. Provádění ambiciózní reformy týkající se posuzování pracovní schopnosti začalo teprve nedávno. Ačkoli byla přijata řada opatření týkajících se daní za účelem zvýšení účasti na trhu práce, nezaměřují se konkrétně na osoby s nízkými příjmy. Rozdíly v odměňování žen a mužů patří k největším v Unii. Nedostatek zařízení péče o děti ztěžuje mladým rodičům, zejména matkám, jejich návrat na trh práce. Podíl studentů učňovské přípravy založené na učení se prací je také nízký. Nedostává se absolventů technických a vědních oborů. Kvalita místních úřadů práce a orgánů sociálních služeb je nevyrovnaná.

| (10) | Počátkem roku 2014 přijala vláda strategii celoživotního učení a v březnu 2015 byly předloženy programy k provádění této strategie. Probíhá reforma osnov systému odborného vzdělávání a přípravy a účast na celoživotním učení se zvýšila. Počátkem roku 2015 přijal parlament zákon o vzdělávání dospělých a zákon o povoláních. Atraktivita odborného vzdělávání a přípravy a učňovské přípravy zůstává problémem. Zlepšily se systémy výzkumu a inovací a spolupráce mezi podnikovým sektorem a vysokoškolskými a výzkumnými institucemi. Nicméně se zdá, že veřejné podpoře výzkumu a inovací v rámci strategie pro výzkum, vývoj a inovace a strategie pro růst podnikání schází koordinace a měla by se zaměřit na omezený počet oblastí inteligentní specializace. Systém vysokoškolského vzdělávání, zejména pokud jde o vědu a technologii, je stále zapotřebí lépe přizpůsobit potřebám podniků a výzkumných institucí. Investice do duševního vlastnictví jsou nízké a s výzkumnými institucemi spolupracuje málo společností. |
| --- | --- |

(10)

Počátkem roku 2014 přijala vláda strategii celoživotního učení a v březnu 2015 byly předloženy programy k provádění této strategie. Probíhá reforma osnov systému odborného vzdělávání a přípravy a účast na celoživotním učení se zvýšila. Počátkem roku 2015 přijal parlament zákon o vzdělávání dospělých a zákon o povoláních. Atraktivita odborného vzdělávání a přípravy a učňovské přípravy zůstává problémem. Zlepšily se systémy výzkumu a inovací a spolupráce mezi podnikovým sektorem a vysokoškolskými a výzkumnými institucemi. Nicméně se zdá, že veřejné podpoře výzkumu a inovací v rámci strategie pro výzkum, vývoj a inovace a strategie pro růst podnikání schází koordinace a měla by se zaměřit na omezený počet oblastí inteligentní specializace. Systém vysokoškolského vzdělávání, zejména pokud jde o vědu a technologii, je stále zapotřebí lépe přizpůsobit potřebám podniků a výzkumných institucí. Investice do duševního vlastnictví jsou nízké a s výzkumnými institucemi spolupracuje málo společností.

| (11) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2015. Posoudila také opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. |
| --- | --- |

(11)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2015. Posoudila také opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

| (12) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(12)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (13) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Estonsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(13)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Estonsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Estonsku v období 2015–2016:

| 1. | Vyhnout se v letech 2015 a 2016 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle. |
| --- | --- |

1.

Vyhnout se v letech 2015 a 2016 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle.

| 2. | Zlepšit účast na trhu práce, a to i provedením reformy týkající se posuzování pracovní schopnosti. Zlepšit pobídky k práci prostřednictvím opatření zaměřených na osoby s nízkými příjmy. Provést opatření ke zmenšení rozdílů v odměňování žen a mužů. Zajistit vysokou kvalitu sociálních služeb a dostupnost služeb péče o děti na místní úrovni. |
| --- | --- |

2.

Zlepšit účast na trhu práce, a to i provedením reformy týkající se posuzování pracovní schopnosti. Zlepšit pobídky k práci prostřednictvím opatření zaměřených na osoby s nízkými příjmy. Provést opatření ke zmenšení rozdílů v odměňování žen a mužů. Zajistit vysokou kvalitu sociálních služeb a dostupnost služeb péče o děti na místní úrovni.

| 3. | Zvýšit účast na odborném vzdělávání a přípravě a jejich relevantnost ve vztahu k trhu práce, zejména zlepšením dostupnosti učňovské přípravy. Zaměřit veřejnou podporu výzkumu a inovací na koordinované provádění omezeného počtu oblastí inteligentní specializace. |
| --- | --- |

3.

Zvýšit účast na odborném vzdělávání a přípravě a jejich relevantnost ve vztahu k trhu práce, zejména zlepšením dostupnosti učňovské přípravy. Zaměřit veřejnou podporu výzkumu a inovací na koordinované provádění omezeného počtu oblastí inteligentní specializace.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 25).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/42

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Irska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2015

(2015/C 272/12)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Irska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Irska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Irska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Irska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Irsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Irsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Tato zpráva rovněž obsahovala výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Irsko v roce 2013 dokončilo zejména program finanční pomoci EU-MMF a v této souvislosti aktuálně podléhá následnému dohledu. I přes výrazné zlepšení hospodářského výhledu zaslouží i nadále některá rizika zvláštní pozornost: vysoká úroveň zadlužení soukromého i veřejného sektoru, zbývající problémy ve finančním sektoru, zejména pokud jde o ziskovost bank, přizpůsobení trhu práce a vysoká strukturální nezaměstnanost. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Irsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Irsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Tato zpráva rovněž obsahovala výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Irsko v roce 2013 dokončilo zejména program finanční pomoci EU-MMF a v této souvislosti aktuálně podléhá následnému dohledu. I přes výrazné zlepšení hospodářského výhledu zaslouží i nadále některá rizika zvláštní pozornost: vysoká úroveň zadlužení soukromého i veřejného sektoru, zbývající problémy ve finančním sektoru, zejména pokud jde o ziskovost bank, přizpůsobení trhu práce a vysoká strukturální nezaměstnanost.

| (7) | Dne 29. dubna 2015 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 29. dubna 2015 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Irsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Irská vláda v programu stability z roku 2015 plánuje, že napraví nadměrný schodek do konce roku 2015, což je v souladu se lhůtou stanovenou Radou. Následně předpokládá, že do roku 2019 splní střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. Vláda předpokládá, že v roce 2015 sníží celkový schodek státního rozpočtu na 2,3 % HDP a že v roce 2019 dosáhne přebytku ve výši 0,7 % HDP. Na základě programu stability se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP sníží z 109,7 % HDP v roce 2014 na 105 % HDP v roce 2015 a do roku 2019 se postupně sníží na 89,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce programu, je pro rok 2015 příznivý a pro rok 2016 realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do konce roku 2015 očekává včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Odhaduje se, že je fiskální úsilí v období 2011–2015 o něco nižší než doporučené úsilí, ale objem diskrečních opatření přijatých v rámci programu a v návaznosti na něj je v souladu s tím, co se požadovalo. Jestliže Irsko dosáhne plánovaného včasného a trvalého odstranění nadměrného schodku, bude se na něj od roku 2016 vztahovat preventivní složka Paktu. Opatření podporující plánované cíle pro schodek a pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle od roku 2016 nebyly vymezeny dostatečně podrobně. Ve světle prognózy Komise z jara 2015 proto pravděpodobně existuje riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadované korekce pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a v uvedeném roce bude nutno přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Irsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Irsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Irská vláda v programu stability z roku 2015 plánuje, že napraví nadměrný schodek do konce roku 2015, což je v souladu se lhůtou stanovenou Radou. Následně předpokládá, že do roku 2019 splní střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. Vláda předpokládá, že v roce 2015 sníží celkový schodek státního rozpočtu na 2,3 % HDP a že v roce 2019 dosáhne přebytku ve výši 0,7 % HDP. Na základě programu stability se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP sníží z 109,7 % HDP v roce 2014 na 105 % HDP v roce 2015 a do roku 2019 se postupně sníží na 89,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce programu, je pro rok 2015 příznivý a pro rok 2016 realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do konce roku 2015 očekává včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Odhaduje se, že je fiskální úsilí v období 2011–2015 o něco nižší než doporučené úsilí, ale objem diskrečních opatření přijatých v rámci programu a v návaznosti na něj je v souladu s tím, co se požadovalo. Jestliže Irsko dosáhne plánovaného včasného a trvalého odstranění nadměrného schodku, bude se na něj od roku 2016 vztahovat preventivní složka Paktu. Opatření podporující plánované cíle pro schodek a pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle od roku 2016 nebyly vymezeny dostatečně podrobně. Ve světle prognózy Komise z jara 2015 proto pravděpodobně existuje riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadované korekce pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a v uvedeném roce bude nutno přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Irsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Reformy v oblasti daní přispěly k fiskální korekci, avšak existuje další prostor k tomu, aby se omezila případná narušení, zlepšila se účinnost daňového systému a zvýšil se růst a zaměření na ochranu životního prostředí. Daň z nemovitosti se nyní odvádí jako periodická daň, avšak daňová základna je stále poměrně úzká, neboť některé druhy nemovitostí neurčených k bydlení daním nepodléhají. Kvůli složitému systému sociálních příspěvků postrádá zdanění práce jednoduchost. Snížené sazby a osvobození od daně omezují daňové základny u spotřebních a environmentálních daní. Nulové sazby a snížené sazby DPH jsou méně efektivní než průměr v EU, přičemž se jeví, že u těchto daňových výdajů neexistuje žádné systematické hodnocení. Existuje prostor pro zlepšení účinnosti daňových nástrojů v oblasti životního prostředí a pro odstranění dotací poškozujících životní prostředí. Komise vítá nedávné změny daňových pravidel trvalého pobytu, ačkoli může trvat určitou dobu, než bude jejich účinek vyhodnocen. V posledních letech byly provedeny významné reformy fiskálního rámce. Nová pravidla a postupy, zejména střednědobý výdajový rámec, by měly zabránit procyklické fiskální politice a mají zásadní význam pro fiskální udržitelnost. Podle stávajících pravidel má však vláda značnou diskreční pravomoc změnit stropy výdajů nad rámec předem stanovených změn v mimořádných situacích, což oslabuje střednědobé rozpočtové plány. |
| --- | --- |

(9)

Reformy v oblasti daní přispěly k fiskální korekci, avšak existuje další prostor k tomu, aby se omezila případná narušení, zlepšila se účinnost daňového systému a zvýšil se růst a zaměření na ochranu životního prostředí. Daň z nemovitosti se nyní odvádí jako periodická daň, avšak daňová základna je stále poměrně úzká, neboť některé druhy nemovitostí neurčených k bydlení daním nepodléhají. Kvůli složitému systému sociálních příspěvků postrádá zdanění práce jednoduchost. Snížené sazby a osvobození od daně omezují daňové základny u spotřebních a environmentálních daní. Nulové sazby a snížené sazby DPH jsou méně efektivní než průměr v EU, přičemž se jeví, že u těchto daňových výdajů neexistuje žádné systematické hodnocení. Existuje prostor pro zlepšení účinnosti daňových nástrojů v oblasti životního prostředí a pro odstranění dotací poškozujících životní prostředí. Komise vítá nedávné změny daňových pravidel trvalého pobytu, ačkoli může trvat určitou dobu, než bude jejich účinek vyhodnocen. V posledních letech byly provedeny významné reformy fiskálního rámce. Nová pravidla a postupy, zejména střednědobý výdajový rámec, by měly zabránit procyklické fiskální politice a mají zásadní význam pro fiskální udržitelnost. Podle stávajících pravidel má však vláda značnou diskreční pravomoc změnit stropy výdajů nad rámec předem stanovených změn v mimořádných situacích, což oslabuje střednědobé rozpočtové plány.

| (10) | Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou poměrně vysoké, i když indikátory zdravotního stavu obyvatelstva nejsou obecně lepší než ve zbývajících státech EU. V poslední době bylo dosaženo úspor z důvodu vyšší efektivity. Systém zdravotní péče však vyžaduje hlubší strukturální reformy, aby se vyrovnal s předpokládaným navýšením výdajů a aby si s ohledem na stárnutí obyvatelstva zachoval příznivé výsledky v oblasti zdraví. Ve střednědobém horizontu hodlá Irsko zavést jednoúrovňový všeobecný systém zdravotního pojištění a v současné době provádí reformy na základě budoucí strategie v oblasti zdravotnictví. Irsko přijímá prozatímní kroky za účelem zavedení všeobecného zdravotního pojištění, aby reagovalo na některé aktuální problémy a zlepšilo nákladovou efektivnost. Pro zvýšení nákladové efektivnosti má zásadní význam zavádění nástrojů elektronického zdravotnictví, financování podle činností a zdokonalená preskripční praxe. Zároveň však zůstává potenciál ve snižování veřejných výdajů v oblasti léčiv, zejména pokud jde o patentovaná léčiva; tyto výdaje značně převyšují průměr EU. |
| --- | --- |

(10)

Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou poměrně vysoké, i když indikátory zdravotního stavu obyvatelstva nejsou obecně lepší než ve zbývajících státech EU. V poslední době bylo dosaženo úspor z důvodu vyšší efektivity. Systém zdravotní péče však vyžaduje hlubší strukturální reformy, aby se vyrovnal s předpokládaným navýšením výdajů a aby si s ohledem na stárnutí obyvatelstva zachoval příznivé výsledky v oblasti zdraví. Ve střednědobém horizontu hodlá Irsko zavést jednoúrovňový všeobecný systém zdravotního pojištění a v současné době provádí reformy na základě budoucí strategie v oblasti zdravotnictví. Irsko přijímá prozatímní kroky za účelem zavedení všeobecného zdravotního pojištění, aby reagovalo na některé aktuální problémy a zlepšilo nákladovou efektivnost. Pro zvýšení nákladové efektivnosti má zásadní význam zavádění nástrojů elektronického zdravotnictví, financování podle činností a zdokonalená preskripční praxe. Zároveň však zůstává potenciál ve snižování veřejných výdajů v oblasti léčiv, zejména pokud jde o patentovaná léčiva; tyto výdaje značně převyšují průměr EU.

| (11) | Irsko má v rámci Unie jeden z nejvyšších podílů osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce. Tato situace vyvolává závažné sociální problémy a zvyšuje riziko ohrožení dětí chudobou. Nízká intenzita práce je závažným problémem zejména v domácnostech rodičů-samoživitelů, přičemž podíl dětí žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce je oproti průměru EU téměř trojnásobný. Změna poskytování některých plateb sociálního zabezpečení znamenala určitý pokrok, pokud jde o zamezení výskytu pastí nečinnosti. Přístup k celodenní péči o děti je však i nadále omezený a nákladný, což komplikuje účast žen a rodičů-samoživitelů na trhu práce. |
| --- | --- |

(11)

Irsko má v rámci Unie jeden z nejvyšších podílů osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce. Tato situace vyvolává závažné sociální problémy a zvyšuje riziko ohrožení dětí chudobou. Nízká intenzita práce je závažným problémem zejména v domácnostech rodičů-samoživitelů, přičemž podíl dětí žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce je oproti průměru EU téměř trojnásobný. Změna poskytování některých plateb sociálního zabezpečení znamenala určitý pokrok, pokud jde o zamezení výskytu pastí nečinnosti. Přístup k celodenní péči o děti je však i nadále omezený a nákladný, což komplikuje účast žen a rodičů-samoživitelů na trhu práce.

| (12) | V příznivějším makroekonomickém prostředí se zlepšila celková situace malých a středních podniků, které však i nadále vykazují velmi protichůdné finanční pozice; poměrně malá část těchto podniků se stále potýká s dědictvím z minulosti a vyvolává další potřebu tohoto sektoru snižovat zadlužení. Poptávka po úvěrech rovněž vykazuje známky hospodářského oživení. Malé a střední podniky jsou i nadále značně závislé na bankovním financování investic a nebankovní zdroje financování jsou poměrně málo rozvinuté. S posilujícím oživením a obnovující se domácí poptávkou dojde pravděpodobně k omezení nabídky zdrojů, pokud nedojde k odpovídající nápravě úvěrových kanálů a diverzifikaci zdrojů financování; to je zásadním předpokladem pro perspektivu růstu. Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků k financování a nabízení nových produktů s delší dobou trvání byly přijaty významné politické iniciativy. Mezi tyto iniciativy patří zřízení Irské strategické bankovní korporace (SBCI), Irského fondu pro strategické investice (ISIF) a zavedení dalších režimů. Využívání některých těchto režimů, které jsou stále ještě v rané fázi, je však zatím omezené a účinnost a dopad SBCI a ISIF bude možné posoudit až na základě získaných zkušeností. |
| --- | --- |

(12)

V příznivějším makroekonomickém prostředí se zlepšila celková situace malých a středních podniků, které však i nadále vykazují velmi protichůdné finanční pozice; poměrně malá část těchto podniků se stále potýká s dědictvím z minulosti a vyvolává další potřebu tohoto sektoru snižovat zadlužení. Poptávka po úvěrech rovněž vykazuje známky hospodářského oživení. Malé a střední podniky jsou i nadále značně závislé na bankovním financování investic a nebankovní zdroje financování jsou poměrně málo rozvinuté. S posilujícím oživením a obnovující se domácí poptávkou dojde pravděpodobně k omezení nabídky zdrojů, pokud nedojde k odpovídající nápravě úvěrových kanálů a diverzifikaci zdrojů financování; to je zásadním předpokladem pro perspektivu růstu. Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků k financování a nabízení nových produktů s delší dobou trvání byly přijaty významné politické iniciativy. Mezi tyto iniciativy patří zřízení Irské strategické bankovní korporace (SBCI), Irského fondu pro strategické investice (ISIF) a zavedení dalších režimů. Využívání některých těchto režimů, které jsou stále ještě v rané fázi, je však zatím omezené a účinnost a dopad SBCI a ISIF bude možné posoudit až na základě získaných zkušeností.

| (13) | Irsko dosáhlo dobrého pokroku v restrukturalizaci, zmenšování velikosti a rekapitalizaci svých domácích bank. Profily bank týkající se financování se vrátily k normálu a i nadále se zlepšuje ziskovost bank. Avšak problémy vyvolané „dědictvím z minulosti“ zůstávají stále kritické. Jen pomalu se snižuje velký počet úvěrů v selhání, které i nadále omezují schopnost bank podporovat hospodářské oživení. Tyto úvěry představovaly 23,2 % z celkového objemu úvěrů tří největších domácích bank ve čtvrtém čtvrtletí roku 2014, což v Unii patří k nejvyšším podílům. Zatímco banky nadále plní své cíle stanovené strategií pro řešení nesplácených hypoték, i nadále se zvyšuje podíl nedoplatků s nejdelším prodlením (více než 720 dnů) a ve čtvrtém čtvrtletí roku 2014 představoval 9,8 % celkových zůstatků úvěrů. Bylo dosaženo pokroku při provádění udržitelných řešení pro restrukturalizaci; v dubnu Irská centrální banka stanovila, že banky musí do konce roku 2015 připravit řešení pro velkou většinu dlužníků. Banky jsou však značně závislé na standardních technikách zdrženlivého přístupu, které spočívají spíše v prodloužení doby splatnosti jistiny nebo úroku než v jejich snížení. Aby banky donutily zákazníky, kteří jsou v prodlení, ke splácení dluhu, i nadále hojně využívají soudní řízení. Plánované zavedení centrálního úvěrového registru postupuje velmi pomalu, i když je klíčovým prvkem ke zlepšení dohledu, postupů poskytování úvěrů a řízení rizik. |
| --- | --- |

(13)

Irsko dosáhlo dobrého pokroku v restrukturalizaci, zmenšování velikosti a rekapitalizaci svých domácích bank. Profily bank týkající se financování se vrátily k normálu a i nadále se zlepšuje ziskovost bank. Avšak problémy vyvolané „dědictvím z minulosti“ zůstávají stále kritické. Jen pomalu se snižuje velký počet úvěrů v selhání, které i nadále omezují schopnost bank podporovat hospodářské oživení. Tyto úvěry představovaly 23,2 % z celkového objemu úvěrů tří největších domácích bank ve čtvrtém čtvrtletí roku 2014, což v Unii patří k nejvyšším podílům. Zatímco banky nadále plní své cíle stanovené strategií pro řešení nesplácených hypoték, i nadále se zvyšuje podíl nedoplatků s nejdelším prodlením (více než 720 dnů) a ve čtvrtém čtvrtletí roku 2014 představoval 9,8 % celkových zůstatků úvěrů. Bylo dosaženo pokroku při provádění udržitelných řešení pro restrukturalizaci; v dubnu Irská centrální banka stanovila, že banky musí do konce roku 2015 připravit řešení pro velkou většinu dlužníků. Banky jsou však značně závislé na standardních technikách zdrženlivého přístupu, které spočívají spíše v prodloužení doby splatnosti jistiny nebo úroku než v jejich snížení. Aby banky donutily zákazníky, kteří jsou v prodlení, ke splácení dluhu, i nadále hojně využívají soudní řízení. Plánované zavedení centrálního úvěrového registru postupuje velmi pomalu, i když je klíčovým prvkem ke zlepšení dohledu, postupů poskytování úvěrů a řízení rizik.

| (14) | Situace na pracovním trhu se od roku 2013 zlepšila; v soukromém sektoru znovu dochází k tvorbě pracovních míst a nezaměstnanost trvale klesá. Nicméně míra nezaměstnanosti je stále vysoká a dlouhodobá nezaměstnanost představuje i nadále závažný problém. Existuje riziko, že by se některá cyklická nezaměstnanost mohla změnit na nezaměstnanost strukturální, neboť se s obnovením ekonomické rovnováhy vyskytl nesoulad mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi. Nezaměstnanost mladých lidí je stále mnohem vyšší než v předkrizovém období. Aktivační reformy zaznamenaly v posledním období významný pokrok, ale přetrvávají obavy ohledně účinnosti stávajících aktivačních politik, programů odborného vzdělávání a ohledně toho, zda služby zaměstnanosti mohou přinášet dostatečné výsledky. Pozitivní vývoj představuje nedávno zahájená iniciativa JobPath; její účinnost bude zapotřebí prověřit. V minulosti byly systémy dalšího vzdělávání a odborné přípravy neúčinné, pokud jde o poskytování takového druhu dovedností, které jsou v nově uspořádaném hospodářství zapotřebí, a reformy byly zahájeny teprve nedávno. |
| --- | --- |

(14)

Situace na pracovním trhu se od roku 2013 zlepšila; v soukromém sektoru znovu dochází k tvorbě pracovních míst a nezaměstnanost trvale klesá. Nicméně míra nezaměstnanosti je stále vysoká a dlouhodobá nezaměstnanost představuje i nadále závažný problém. Existuje riziko, že by se některá cyklická nezaměstnanost mohla změnit na nezaměstnanost strukturální, neboť se s obnovením ekonomické rovnováhy vyskytl nesoulad mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi. Nezaměstnanost mladých lidí je stále mnohem vyšší než v předkrizovém období. Aktivační reformy zaznamenaly v posledním období významný pokrok, ale přetrvávají obavy ohledně účinnosti stávajících aktivačních politik, programů odborného vzdělávání a ohledně toho, zda služby zaměstnanosti mohou přinášet dostatečné výsledky. Pozitivní vývoj představuje nedávno zahájená iniciativa JobPath; její účinnost bude zapotřebí prověřit. V minulosti byly systémy dalšího vzdělávání a odborné přípravy neúčinné, pokud jde o poskytování takového druhu dovedností, které jsou v nově uspořádaném hospodářství zapotřebí, a reformy byly zahájeny teprve nedávno.

| (15) | Náklady na právní služby zůstávají vysoké a stále je zapotřebí, aby se přizpůsobily nákladům na ostatní odborné služby. Tato úprava je důležitá, protože právní služby jsou základem pro všechna odvětví hospodářství a jejich cena ovlivňuje irskou konkurenceschopnost. Reforma předpisového rámce pro právní služby, která má posílit soutěž a snížit náklady, je dlouhodobým projektem, jemuž se veřejné orgány věnují. Avšak zákon o regulaci právních služeb, který byl zveřejněn v roce 2011, dosud nebyl schválen. Kromě toho lze skutečného snížení nákladů dosáhnout pouze tehdy, pokud budou v plánovaném regulačním rámci zachována ustanovení zaměřená na posílení soutěže a snížení nákladů a pokud tato ustanovení budou začleněna do předpisů vydávaných orgánem pro regulaci právních služeb, který má být brzy zřízen. Komise bude proto i nadále v rámci evropského semestru monitorovat pokrok v této oblasti. |
| --- | --- |

(15)

Náklady na právní služby zůstávají vysoké a stále je zapotřebí, aby se přizpůsobily nákladům na ostatní odborné služby. Tato úprava je důležitá, protože právní služby jsou základem pro všechna odvětví hospodářství a jejich cena ovlivňuje irskou konkurenceschopnost. Reforma předpisového rámce pro právní služby, která má posílit soutěž a snížit náklady, je dlouhodobým projektem, jemuž se veřejné orgány věnují. Avšak zákon o regulaci právních služeb, který byl zveřejněn v roce 2011, dosud nebyl schválen. Kromě toho lze skutečného snížení nákladů dosáhnout pouze tehdy, pokud budou v plánovaném regulačním rámci zachována ustanovení zaměřená na posílení soutěže a snížení nákladů a pokud tato ustanovení budou začleněna do předpisů vydávaných orgánem pro regulaci právních služeb, který má být brzy zřízen. Komise bude proto i nadále v rámci evropského semestru monitorovat pokrok v této oblasti.

| (16) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(16)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (17) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedených doporučení č. 1 a 2. |
| --- | --- |

(17)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

| (18) | Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se promítá do níže uvedených doporučení č. 1 a 4. |
| --- | --- |

(18)

Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se promítá do níže uvedených doporučení č. 1 a 4.

| (19) | V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Irsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení, |
| --- | --- |

(19)

V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Irsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

DOPORUČUJE Irsku v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Použít všechny neplánované příjmy vzniklé díky hospodářským a finančním podmínkám, které byly lepší, než se očekávalo, a urychlit tak snížení schodku a snížení zadlužení. Omezit stávající diskreční pravomoc týkající se změny stropů výdajů nad rámec předem stanovených změn v mimořádných situacích. Rozšířit daňovou základnu a provést přezkum daňových výdajů, včetně daně z přidané hodnoty. |
| --- | --- |

1.

Zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Použít všechny neplánované příjmy vzniklé díky hospodářským a finančním podmínkám, které byly lepší, než se očekávalo, a urychlit tak snížení schodku a snížení zadlužení. Omezit stávající diskreční pravomoc týkající se změny stropů výdajů nad rámec předem stanovených změn v mimořádných situacích. Rozšířit daňovou základnu a provést přezkum daňových výdajů, včetně daně z přidané hodnoty.

| 2. | Přijmout opatření, která mají zvýšit nákladovou efektivnost systému zdravotní péče, včetně snížení výdajů za patentovaná léčiva a postupného zavádění náležité preskripční praxe. Rozšířit financování podle činností na celý systém veřejných nemocnic. |
| --- | --- |

2.

Přijmout opatření, která mají zvýšit nákladovou efektivnost systému zdravotní péče, včetně snížení výdajů za patentovaná léčiva a postupného zavádění náležité preskripční praxe. Rozšířit financování podle činností na celý systém veřejných nemocnic.

| 3. | Přijmout kroky ke zvýšení intenzity práce domácností a řešit ohrožení dětí chudobou prostřednictvím degresivního vyplácení dávek a vyplácením doplatků po návratu do zaměstnání a prostřednictvím lepšího přístupu k finančně dostupné celodenní péči o děti. |
| --- | --- |

3.

Přijmout kroky ke zvýšení intenzity práce domácností a řešit ohrožení dětí chudobou prostřednictvím degresivního vyplácení dávek a vyplácením doplatků po návratu do zaměstnání a prostřednictvím lepšího přístupu k finančně dostupné celodenní péči o děti.

| 4. | Dokončit trvalá řešení pro restrukturalizaci převážné většiny nesplácených hypotečních úvěrů do konce roku 2015 a posílit mechanismus Irské centrální banky pro monitorování. Zajistit, aby byla řešení pro restrukturalizaci úvěrů malých a středních podniků v problémech a zbývajících úvěrů na nákup komerčních nemovitostí udržitelná tím, že se bude dále posuzovat výkonnost bank při dosahování jejich vlastních cílů. Podniknout nezbytné kroky k tomu, aby byl centrální registr úvěrů v provozu do roku 2016. |
| --- | --- |

4.

Dokončit trvalá řešení pro restrukturalizaci převážné většiny nesplácených hypotečních úvěrů do konce roku 2015 a posílit mechanismus Irské centrální banky pro monitorování. Zajistit, aby byla řešení pro restrukturalizaci úvěrů malých a středních podniků v problémech a zbývajících úvěrů na nákup komerčních nemovitostí udržitelná tím, že se bude dále posuzovat výkonnost bank při dosahování jejich vlastních cílů. Podniknout nezbytné kroky k tomu, aby byl centrální registr úvěrů v provozu do roku 2016.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 29).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/46

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Španělska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2015

(2015/C 272/13)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Španělska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Španělska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španělska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Španělska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Španělska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španělska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Španělsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise při analýze dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si žádají rozhodné politické kroky a zvláštní sledování. Země sice v posledních letech zaznamenala určité zlepšení ve vyrovnávání běžného účtu a významné úsilí o snižování finanční páky, ale v kontextu velmi vysoké nezaměstnanosti si náležitou pozornost zasluhují především rizika spojená s vysokou zadlužeností soukromého a veřejného sektoru a se silně negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí. Přijetí opatření, která by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i riziko negativního efektu přelévání do hospodářské a měnové unie, se jeví jako mimořádně důležité. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Španělsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise při analýze dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si žádají rozhodné politické kroky a zvláštní sledování. Země sice v posledních letech zaznamenala určité zlepšení ve vyrovnávání běžného účtu a významné úsilí o snižování finanční páky, ale v kontextu velmi vysoké nezaměstnanosti si náležitou pozornost zasluhují především rizika spojená s vysokou zadlužeností soukromého a veřejného sektoru a se silně negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí. Přijetí opatření, která by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i riziko negativního efektu přelévání do hospodářské a měnové unie, se jeví jako mimořádně důležité.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje dosáhnout cílových hodnot celkového schodku v rámci postupu při nadměrném schodku ve výši 4,2 % HDP v roce 2015 a 2,8 % HDP v roce 2016. Střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu plánuje vláda dosáhnout v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout vrcholu (98,9 %) a poté postupně klesat až na 93,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2015 a pro roky následující je příznivý. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává schodek ve výši 4,5 % HDP v roce 2015 a 3,5 % HDP v roce 2016. Hrozí tedy, že by cíle pro celkový schodek vládního sektoru v letech 2015 a 2016 nemusely být splněny. Také se očekává, že fiskální úsilí Španělska prognózované pro období 2013–2016 nedosáhne požadované úrovně, a v letech 2015 a 2016 budou zapotřebí další strukturální opatření. Na základě posouzení španělského programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Španělsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Španělsko dosáhlo určitého pokroku, pokud jde o odstranění obchodních závazků po splatnosti ve veřejném sektoru. V roce 2014 učinila země také určitý pokrok ve formulování návrhů na racionalizaci regionálních výdajů na zdravotní a sociální péči a na vzdělávání, byť tyto návrhy nakonec nebyly přijaty. Dne 28. května 2015 však byl přijat předpis, jenž zavádí pravidlo pro regionální výdaje na farmaceutické produkty a zdravotní péči. |
| --- | --- |

(8)

Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje dosáhnout cílových hodnot celkového schodku v rámci postupu při nadměrném schodku ve výši 4,2 % HDP v roce 2015 a 2,8 % HDP v roce 2016. Střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu plánuje vláda dosáhnout v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout vrcholu (98,9 %) a poté postupně klesat až na 93,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2015 a pro roky následující je příznivý. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává schodek ve výši 4,5 % HDP v roce 2015 a 3,5 % HDP v roce 2016. Hrozí tedy, že by cíle pro celkový schodek vládního sektoru v letech 2015 a 2016 nemusely být splněny. Také se očekává, že fiskální úsilí Španělska prognózované pro období 2013–2016 nedosáhne požadované úrovně, a v letech 2015 a 2016 budou zapotřebí další strukturální opatření. Na základě posouzení španělského programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Španělsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Španělsko dosáhlo určitého pokroku, pokud jde o odstranění obchodních závazků po splatnosti ve veřejném sektoru. V roce 2014 učinila země také určitý pokrok ve formulování návrhů na racionalizaci regionálních výdajů na zdravotní a sociální péči a na vzdělávání, byť tyto návrhy nakonec nebyly přijaty. Dne 28. května 2015 však byl přijat předpis, jenž zavádí pravidlo pro regionální výdaje na farmaceutické produkty a zdravotní péči.

| (9) | Pomalu pokračuje provádění preventivních, nápravných a donucovacích opatření stanovených ústavním zákonem o rozpočtové stabilitě a finanční udržitelnosti. Zlepšila se nákladová efektivnost ve zdravotnictví, i nadále je však nezbytné držet pod kontrolou růst výdajů na léky a především pak dohlížet na farmaceutické výdaje v nemocnicích. Od roku 2014 je účinně odstraněn deficit v elektrárenství a řeší se problém insolventních provozovatelů zpoplatněných dálnic, což snižuje náklady pro stát. Španělsko však dosud nezavedlo systém pro nezávislé posuzování velkých infrastrukturních projektů, které budou realizovány v budoucnosti. V neposlední řadě lze říci, že dostupnost údajů o plnění rozpočtu se sice výrazně zvýšila, na regionální úrovni však existuje prostor pro zlepšení zajištěním dodržování zásady zákona o stabilitě týkající se transparentnosti a víceleté struktury, konvergence pravidel veřejných účtů a řádného využívání mimorozpočtových účtů. |
| --- | --- |

(9)

Pomalu pokračuje provádění preventivních, nápravných a donucovacích opatření stanovených ústavním zákonem o rozpočtové stabilitě a finanční udržitelnosti. Zlepšila se nákladová efektivnost ve zdravotnictví, i nadále je však nezbytné držet pod kontrolou růst výdajů na léky a především pak dohlížet na farmaceutické výdaje v nemocnicích. Od roku 2014 je účinně odstraněn deficit v elektrárenství a řeší se problém insolventních provozovatelů zpoplatněných dálnic, což snižuje náklady pro stát. Španělsko však dosud nezavedlo systém pro nezávislé posuzování velkých infrastrukturních projektů, které budou realizovány v budoucnosti. V neposlední řadě lze říci, že dostupnost údajů o plnění rozpočtu se sice výrazně zvýšila, na regionální úrovni však existuje prostor pro zlepšení zajištěním dodržování zásady zákona o stabilitě týkající se transparentnosti a víceleté struktury, konvergence pravidel veřejných účtů a řádného využívání mimorozpočtových účtů.

| (10) | K určitému pokroku došlo v oblasti daní, kde se zavádí komplexní daňová reforma, aby byl systém jednodušší a více napomáhal růstu a tvorbě pracovních míst. Dne 20. listopadu 2014 byla přijata daňová reforma, jež upravuje daň z příjmu fyzických a právnických osob a měla vstoupit v platnost v lednu 2015. Do určité míry se pokročilo i v boji proti daňovým únikům, u ekologických daní však byl zaznamenán jen omezený pokrok. Uspokojivě postupuje restrukturalizace španělského bankovního sektoru, a to zejména bank, kterým byla poskytnuta státní podpora. Nedávná opatření na podporu přístupu k nebankovnímu financování pak (alespoň do určité míry) zlepšila přístup k financím pro firmy, především vezme-li se v potaz vysoká závislost španělských podniků na bankovních úvěrech. Plné provedení těchto reforem má zásadní význam pro snazší přerozdělování zdrojů a pro podporu probíhajícího ozdravení. K určitému pokroku došlo, pokud jde o odstranění posledních překážek v systému pro řešení platební neschopnosti podniků, a 27. února 2015 byl přijat královský legislativní dekret o platební neschopnosti fyzických osob. V souvislosti s řešením případů platební neschopnosti je však stále zapotřebí, aby se ještě více zlepšila správní a soudní kapacita. |
| --- | --- |

(10)

K určitému pokroku došlo v oblasti daní, kde se zavádí komplexní daňová reforma, aby byl systém jednodušší a více napomáhal růstu a tvorbě pracovních míst. Dne 20. listopadu 2014 byla přijata daňová reforma, jež upravuje daň z příjmu fyzických a právnických osob a měla vstoupit v platnost v lednu 2015. Do určité míry se pokročilo i v boji proti daňovým únikům, u ekologických daní však byl zaznamenán jen omezený pokrok. Uspokojivě postupuje restrukturalizace španělského bankovního sektoru, a to zejména bank, kterým byla poskytnuta státní podpora. Nedávná opatření na podporu přístupu k nebankovnímu financování pak (alespoň do určité míry) zlepšila přístup k financím pro firmy, především vezme-li se v potaz vysoká závislost španělských podniků na bankovních úvěrech. Plné provedení těchto reforem má zásadní význam pro snazší přerozdělování zdrojů a pro podporu probíhajícího ozdravení. K určitému pokroku došlo, pokud jde o odstranění posledních překážek v systému pro řešení platební neschopnosti podniků, a 27. února 2015 byl přijat královský legislativní dekret o platební neschopnosti fyzických osob. V souvislosti s řešením případů platební neschopnosti je však stále zapotřebí, aby se ještě více zlepšila správní a soudní kapacita.

| (11) | Vysoká dlouhodobá nezaměstnanost a segmentace trhu práce i nadále brání růstu produktivity a vedou ke zhoršování pracovních podmínek v zemi. V tomto směru a s ohledem na velmi vysokou míru nezaměstnanosti budou možná muset mzdy v určitých odvětvích a v některých firmách v krátkodobém výhledu růst pod úrovní produktivity tak, aby vznikala pracovní místa a dosahovalo se dalšího růstu konkurenceschopnosti. Sociální partneři dosáhli předběžné komplexní mezioborové dohody na roky 2015–2017. V této předběžné dohodě se uvádí, že je důležité, aby se odvětví a firmy ujednaly na zásadě, že mzdy by se měly vyvíjet v souladu s mezifiremními rozdíly v produktivitě. Navzdory regulatorním reformám zůstává podíl dočasně zaměstnané pracovní síly vysoký a zasahuje především mladé lidi a lidi s nízkou kvalifikací. Dalším faktem je, že nově zavedené druhy smluv pro zaměstnance malých a středních podniků a pobídky pro zaměstnavatele k náboru pracovníků na dobu neurčitou se zřejmě ještě nevyužívají naplno. Dotace, jež se nabízejí zaměstnavatelům na nábor nových zaměstnanců, budou podle oznámení španělských orgánů vyhodnoceny do května 2016.
  Jako zásadní se jeví výkonnost veřejných služeb zaměstnanosti a externích agentur, jimž se příslušné služby zadávají – od té se totiž odvíjí účinnost a patřičné zacílení aktivních politik na trhu práce a aktivačních politik, mezi něž patří i efektivní rekvalifikace, které by lidem umožňovaly přejít do odvětví, kde vzniká více pracovních míst. Pokrok Španělska, pokud jde o rychlou modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti a řešení regionálních rozdílů, je omezený. |
| --- | --- |

(11)

Vysoká dlouhodobá nezaměstnanost a segmentace trhu práce i nadále brání růstu produktivity a vedou ke zhoršování pracovních podmínek v zemi. V tomto směru a s ohledem na velmi vysokou míru nezaměstnanosti budou možná muset mzdy v určitých odvětvích a v některých firmách v krátkodobém výhledu růst pod úrovní produktivity tak, aby vznikala pracovní místa a dosahovalo se dalšího růstu konkurenceschopnosti. Sociální partneři dosáhli předběžné komplexní mezioborové dohody na roky 2015–2017. V této předběžné dohodě se uvádí, že je důležité, aby se odvětví a firmy ujednaly na zásadě, že mzdy by se měly vyvíjet v souladu s mezifiremními rozdíly v produktivitě. Navzdory regulatorním reformám zůstává podíl dočasně zaměstnané pracovní síly vysoký a zasahuje především mladé lidi a lidi s nízkou kvalifikací. Dalším faktem je, že nově zavedené druhy smluv pro zaměstnance malých a středních podniků a pobídky pro zaměstnavatele k náboru pracovníků na dobu neurčitou se zřejmě ještě nevyužívají naplno. Dotace, jež se nabízejí zaměstnavatelům na nábor nových zaměstnanců, budou podle oznámení španělských orgánů vyhodnoceny do května 2016.

Jako zásadní se jeví výkonnost veřejných služeb zaměstnanosti a externích agentur, jimž se příslušné služby zadávají – od té se totiž odvíjí účinnost a patřičné zacílení aktivních politik na trhu práce a aktivačních politik, mezi něž patří i efektivní rekvalifikace, které by lidem umožňovaly přejít do odvětví, kde vzniká více pracovních míst. Pokrok Španělska, pokud jde o rychlou modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti a řešení regionálních rozdílů, je omezený.

| (12) | Španělsko i nadále vykazuje velmi vysokou nezaměstnanost mladých lidí (více než 50 %) a míra nedokončování studia patří k nejvyšším v Unii. Země zavádí nové vzdělávací programy, které byly stanoveny zákonem č. 8/2013 o kvalitě vzdělávání a které mají zvýšit úroveň základního a středního vzdělávání. Omezeného pokroku se dosáhlo při zvyšování relevantnosti odborného vzdělávání a přípravy z hlediska trhu práce a opožďují se snahy o zlepšení spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi a zaměstnavateli. Španělsko plánuje v roce 2015 rozšířit program duální odborné přípravy, avšak provádění tohoto programu se výrazně různí v závislosti na regionu. V zemi byl zřízen zvláštní výbor, který má přezkoumat míru, do jaké jsou osnovy programů vzdělávání a odborné přípravy relevantní z hlediska potřeb na trhu práce. |
| --- | --- |

(12)

Španělsko i nadále vykazuje velmi vysokou nezaměstnanost mladých lidí (více než 50 %) a míra nedokončování studia patří k nejvyšším v Unii. Země zavádí nové vzdělávací programy, které byly stanoveny zákonem č. 8/2013 o kvalitě vzdělávání a které mají zvýšit úroveň základního a středního vzdělávání. Omezeného pokroku se dosáhlo při zvyšování relevantnosti odborného vzdělávání a přípravy z hlediska trhu práce a opožďují se snahy o zlepšení spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi a zaměstnavateli. Španělsko plánuje v roce 2015 rozšířit program duální odborné přípravy, avšak provádění tohoto programu se výrazně různí v závislosti na regionu. V zemi byl zřízen zvláštní výbor, který má přezkoumat míru, do jaké jsou osnovy programů vzdělávání a odborné přípravy relevantní z hlediska potřeb na trhu práce.

| (13) | Španělsko dosáhlo omezeného pokroku, pokud jde o zefektivnění systému sociální ochrany. Zavedlo nový aktivační program pro dlouhodobě nezaměstnané, který spojuje podporu příjmu a pomoc při hledání práce. Efektivitu programů sociální podpory však snižuje nedostatečná koordinace mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami a neslučitelnost různých systémů minimálního příjmu. Španělsko vykazuje vysoké míry chudoby, především v případě nízkopříjmových domácností s dětmi, ale zacílení programů na podporu rodiny a pečovatelských služeb se mu daří zlepšovat jen omezeně. |
| --- | --- |

(13)

Španělsko dosáhlo omezeného pokroku, pokud jde o zefektivnění systému sociální ochrany. Zavedlo nový aktivační program pro dlouhodobě nezaměstnané, který spojuje podporu příjmu a pomoc při hledání práce. Efektivitu programů sociální podpory však snižuje nedostatečná koordinace mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami a neslučitelnost různých systémů minimálního příjmu. Španělsko vykazuje vysoké míry chudoby, především v případě nízkopříjmových domácností s dětmi, ale zacílení programů na podporu rodiny a pečovatelských služeb se mu daří zlepšovat jen omezeně.

| (14) | Součástí strukturálních reforem musí být odstranění překážek, které brání podnikům v růstu, pomoc malým a středním podnikům s rozšiřováním jejich trhů a s podněcováním inovací, podpora vývozní kapacity, tvorby pracovních míst a efektivnější soutěže mezi firmami (i na domácích trzích) a zvýšení celkové produktivity. Španělsko začalo zkoumat důvody vysokého podílu malých podniků a mikropodniků na svém hospodářství. Zjištění příčin, proč podniky zůstávají malé, umožní vládě odstranit regulatorní překážky, jež firmám brání v růstu. Přestože byl zaznamenán určitý pokrok při provádění zákona č. 20/2013 o jednotnosti trhu, na úrovni regionálních samospráv stále dochází k prodlevám. Zákon o regulaci environmentálních povolení nebyl dosud proveden ve všech regionech. Nijak se nepokročilo, pokud jde o přijetí reformy svobodných povolání a profesních sdružení. Strukturální slabiny v systému výzkumu a inovací i nadále omezují růstový potenciál španělského hospodářství. Z tohoto důvodu je nezbytné hledat nové zdroje financování, zajistit účinné a efektivní využívání prostředků, zřídit novou agenturu pro výzkum a podporovat opatření, která v podnikatelském prostředí navozují příznivější podmínky pro inovace. |
| --- | --- |

(14)

Součástí strukturálních reforem musí být odstranění překážek, které brání podnikům v růstu, pomoc malým a středním podnikům s rozšiřováním jejich trhů a s podněcováním inovací, podpora vývozní kapacity, tvorby pracovních míst a efektivnější soutěže mezi firmami (i na domácích trzích) a zvýšení celkové produktivity. Španělsko začalo zkoumat důvody vysokého podílu malých podniků a mikropodniků na svém hospodářství. Zjištění příčin, proč podniky zůstávají malé, umožní vládě odstranit regulatorní překážky, jež firmám brání v růstu. Přestože byl zaznamenán určitý pokrok při provádění zákona č. 20/2013 o jednotnosti trhu, na úrovni regionálních samospráv stále dochází k prodlevám. Zákon o regulaci environmentálních povolení nebyl dosud proveden ve všech regionech. Nijak se nepokročilo, pokud jde o přijetí reformy svobodných povolání a profesních sdružení. Strukturální slabiny v systému výzkumu a inovací i nadále omezují růstový potenciál španělského hospodářství. Z tohoto důvodu je nezbytné hledat nové zdroje financování, zajistit účinné a efektivní využívání prostředků, zřídit novou agenturu pro výzkum a podporovat opatření, která v podnikatelském prostředí navozují příznivější podmínky pro inovace.

| (15) | K určitému pokroku došlo v souvislosti s železniční sítí – Španělsko přijímá opatření, jež mají na železnici zajistit účinnou hospodářskou soutěž ve službách nákladní a osobní přepravy. Dne 4. července 2014 přijala Rada ministrů královský legislativní dekret č. 8/2014, kterým se vytváří fond pro lepší zpřístupnění námořních přístavů po zemi. |
| --- | --- |

(15)

K určitému pokroku došlo v souvislosti s železniční sítí – Španělsko přijímá opatření, jež mají na železnici zajistit účinnou hospodářskou soutěž ve službách nákladní a osobní přepravy. Dne 4. července 2014 přijala Rada ministrů královský legislativní dekret č. 8/2014, kterým se vytváří fond pro lepší zpřístupnění námořních přístavů po zemi.

| (16) | Španělsko pokročilo v plnění doporučení, která mu vydal výbor v souvislosti s reformou veřejné správy na všech úrovních vlády. Země podnikla významná opatření ke zvýšení transparentnosti správních rozhodnutí, ale v posílení systémů dohledu, zejména u veřejných zakázek na regionální a místní úrovni, k žádnému pokroku nedošlo. Nebyla přijata žádná opatření, která by posílila pravomoci související s dohledem nad veřejnými zakázkami a územním plánováním. Omezený pokrok byl zaznamenán u přijímání reforem zaměřených na zefektivnění justičního systému: návrhy zákona o soudnictví a zákona regulujícího občanské právo procesní, jejichž součástí jsou některé reformy, byly 27. února 2015 předloženy parlamentu a návrhy zákona o právní pomoci a zákona o nesporném řízení již prochází parlamentními postupy. Do určité míry se pokročilo v provádění reforem, které již byly přijaty, což se mimo jiné týká i tzv. Oficina Judicial, kde reforma zavádí digitalizaci justice a zlepšuje interoperabilitu regionálních systémů pro elektronickou správu případů. Úsilí v této oblasti je třeba vyvíjet i nadále. |
| --- | --- |

(16)

Španělsko pokročilo v plnění doporučení, která mu vydal výbor v souvislosti s reformou veřejné správy na všech úrovních vlády. Země podnikla významná opatření ke zvýšení transparentnosti správních rozhodnutí, ale v posílení systémů dohledu, zejména u veřejných zakázek na regionální a místní úrovni, k žádnému pokroku nedošlo. Nebyla přijata žádná opatření, která by posílila pravomoci související s dohledem nad veřejnými zakázkami a územním plánováním. Omezený pokrok byl zaznamenán u přijímání reforem zaměřených na zefektivnění justičního systému: návrhy zákona o soudnictví a zákona regulujícího občanské právo procesní, jejichž součástí jsou některé reformy, byly 27. února 2015 předloženy parlamentu a návrhy zákona o právní pomoci a zákona o nesporném řízení již prochází parlamentními postupy. Do určité míry se pokročilo v provádění reforem, které již byly přijaty, což se mimo jiné týká i tzv. Oficina Judicial, kde reforma zavádí digitalizaci justice a zlepšuje interoperabilitu regionálních systémů pro elektronickou správu případů. Úsilí v této oblasti je třeba vyvíjet i nadále.

| (17) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(17)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (18) | Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(18)

Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (19) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou uvedena v bodech 1 až 4 níže. |
| --- | --- |

(19)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou uvedena v bodech 1 až 4 níže.

| (20) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Španělsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(20)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Španělsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Španělsku v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit do roku 2016 trvalou nápravu nadměrného schodku, a to přijetím potřebných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 a využíváním neočekávaných zisků k rychlejšímu snižování schodku a dluhu. Zvýšit transparentnost a odpovědnost v souvislosti s veřejnými financemi na regionální úrovni. Zlepšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví a racionalizovat farmaceutické výdaje nemocnic. |
| --- | --- |

1.

Zajistit do roku 2016 trvalou nápravu nadměrného schodku, a to přijetím potřebných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 a využíváním neočekávaných zisků k rychlejšímu snižování schodku a dluhu. Zvýšit transparentnost a odpovědnost v souvislosti s veřejnými financemi na regionální úrovni. Zlepšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví a racionalizovat farmaceutické výdaje nemocnic.

| 2. | Dokončit reformu odvětví spořitelen, mimo jiné pomocí legislativních opatření, a dokončit restrukturalizaci a privatizaci spořitelen, které jsou ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

2.

Dokončit reformu odvětví spořitelen, mimo jiné pomocí legislativních opatření, a dokončit restrukturalizaci a privatizaci spořitelen, které jsou ve vlastnictví státu.

| 3. | V konzultaci se sociálními partnery podporovat slaďování mezd s produktivitou a přihlížet při tom k rozdílům v dovednostech, v místních podmínkách na trhu práce a v ekonomické výkonnosti jednotlivých regionů, sektorů a podniků. Podniknout kroky ke zkvalitnění a zefektivnění pomoci a poradenství poskytovaných při hledání zaměstnání, a to i v rámci řešení nezaměstnanosti mladých lidí. Racionalizovat systémy pro minimální příjem a podporu rodin; podněcovat regionální mobilitu. |
| --- | --- |

3.

V konzultaci se sociálními partnery podporovat slaďování mezd s produktivitou a přihlížet při tom k rozdílům v dovednostech, v místních podmínkách na trhu práce a v ekonomické výkonnosti jednotlivých regionů, sektorů a podniků. Podniknout kroky ke zkvalitnění a zefektivnění pomoci a poradenství poskytovaných při hledání zaměstnání, a to i v rámci řešení nezaměstnanosti mladých lidí. Racionalizovat systémy pro minimální příjem a podporu rodin; podněcovat regionální mobilitu.

| 4. | Odstranit překážky bránící podnikům v růstu, včetně překážek vyplývajících z regulace související s velikostí podniků; urychlit provádění zákona o jednotnosti trhu. |
| --- | --- |

4.

Odstranit překážky bránící podnikům v růstu, včetně překážek vyplývajících z regulace související s velikostí podniků; urychlit provádění zákona o jednotnosti trhu.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 35).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/51

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Francie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2015

(2015/C 272/14)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Francie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Francie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francie na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Francie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Francie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francie na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Francii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Francie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) No 1176/2011. Komise na základě analýzy dospěla k závěru, že Francie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Zejména v kontextu nízkého dluhu a nízké inflace ve spojení s tím, že podniky zaznamenávají malou ziskovost, a protože na tyto skutečnosti politika zatím dostatečně nezareagovala, se výrazně zvýšila rizika, jež plynou z nákladové i nenákladové konkurenceschopnosti a z vysokého a stále rostoucího zadlužení, zejména pokud jde o veřejný dluh. Zejména je důležité přijmout opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na francouzské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii obecněji. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Francii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Francie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) No 1176/2011. Komise na základě analýzy dospěla k závěru, že Francie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Zejména v kontextu nízkého dluhu a nízké inflace ve spojení s tím, že podniky zaznamenávají malou ziskovost, a protože na tyto skutečnosti politika zatím dostatečně nezareagovala, se výrazně zvýšila rizika, jež plynou z nákladové i nenákladové konkurenceschopnosti a z vysokého a stále rostoucího zadlužení, zejména pokud jde o veřejný dluh. Zejména je důležité přijmout opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na francouzské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii obecněji.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Francii se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2017, v souladu s doporučením Rady ze dne 10. března 2015, a dosáhnout střednědobého cíle – strukturálního schodku ve výši 0,4 % HDP – do roku 2018 (6). Vláda sice plánuje dodržet cíle celkového schodku stanovené Radou, fiskální úsilí (7) plánované pro období let 2015–2017 však nedosahuje požadované úrovně. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu 97 % v roce 2016, než poklesne na 95,5 % HDP v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Dne 10. června 2015 předložila Francie zprávu o přijatých opatřeních, v níž poskytla další informace o opatřeních plánovaných na období let 2015–2017. Po posouzení této zprávy vydala Komise dne 1. července 2015 sdělení, v němž vyjádřila stanovisko, že postup při nadměrném schodku by měl být pozastaven. Podle prognózy Komise z jara 2015, která byla za účelem zohlednění zprávy o přijatých opatřeních předložené Francií aktualizována, by měl celkový schodek státního rozpočtu v roce 2015 dosáhnout 3,8 % HDP, čímž se dodrží cíl 4 % HDP stanovený Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. Fiskální úsilí, které se v uvedeném roce očekává, bude nicméně nižší, než doporučila Rada. Pokud jde o rok 2016, aktualizovaná prognóza Komise s ohledem na další informace obsažené ve zprávě Francie o přijatých opatřeních předpokládá, že celkový schodek státního rozpočtu dosáhne 3,4 % HDP, což je v souladu s doporučeným cílem. Neočekává se však, že fiskální úsilí dosáhne cíle, který doporučila Rada. Doporučení Rady ze dne 10. března 2015 vyzvalo k předložení hodnocení klíčových opatření plánovaných na roky 2016 a 2017, které však zpráva o přijatých opatřeních neobsahovala.
  Dále nebyl aktualizován zákon „Loi de programmation des finances publiques“, jak doporučila Rada. Obecně lze konstatovat, že konsolidační strategie prováděná Francií je založena především na zlepšujících se cyklických podmínkách a pokračující nízké úrovni úrokových sazeb, a je tedy ohrožena riziky. Na základě posouzení programu stability se Rada s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 a sdělení Komise z 1. července 2015 domnívá, že Francie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu obecně dodržuje. Aby však byla ve stanovené lhůtě zajištěna trvalá náprava nadměrného schodku, bylo by třeba posílit rozpočtovou strategii a podpořit ji prováděním komplexních a ambiciózních strukturálních reforem. |
| --- | --- |

(8)

Na Francii se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2017, v souladu s doporučením Rady ze dne 10. března 2015, a dosáhnout střednědobého cíle – strukturálního schodku ve výši 0,4 % HDP – do roku 2018 (6). Vláda sice plánuje dodržet cíle celkového schodku stanovené Radou, fiskální úsilí (7) plánované pro období let 2015–2017 však nedosahuje požadované úrovně. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu 97 % v roce 2016, než poklesne na 95,5 % HDP v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Dne 10. června 2015 předložila Francie zprávu o přijatých opatřeních, v níž poskytla další informace o opatřeních plánovaných na období let 2015–2017. Po posouzení této zprávy vydala Komise dne 1. července 2015 sdělení, v němž vyjádřila stanovisko, že postup při nadměrném schodku by měl být pozastaven. Podle prognózy Komise z jara 2015, která byla za účelem zohlednění zprávy o přijatých opatřeních předložené Francií aktualizována, by měl celkový schodek státního rozpočtu v roce 2015 dosáhnout 3,8 % HDP, čímž se dodrží cíl 4 % HDP stanovený Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. Fiskální úsilí, které se v uvedeném roce očekává, bude nicméně nižší, než doporučila Rada. Pokud jde o rok 2016, aktualizovaná prognóza Komise s ohledem na další informace obsažené ve zprávě Francie o přijatých opatřeních předpokládá, že celkový schodek státního rozpočtu dosáhne 3,4 % HDP, což je v souladu s doporučeným cílem. Neočekává se však, že fiskální úsilí dosáhne cíle, který doporučila Rada. Doporučení Rady ze dne 10. března 2015 vyzvalo k předložení hodnocení klíčových opatření plánovaných na roky 2016 a 2017, které však zpráva o přijatých opatřeních neobsahovala.

Dále nebyl aktualizován zákon „Loi de programmation des finances publiques“, jak doporučila Rada. Obecně lze konstatovat, že konsolidační strategie prováděná Francií je založena především na zlepšujících se cyklických podmínkách a pokračující nízké úrovni úrokových sazeb, a je tedy ohrožena riziky. Na základě posouzení programu stability se Rada s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 a sdělení Komise z 1. července 2015 domnívá, že Francie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu obecně dodržuje. Aby však byla ve stanovené lhůtě zajištěna trvalá náprava nadměrného schodku, bylo by třeba posílit rozpočtovou strategii a podpořit ji prováděním komplexních a ambiciózních strukturálních reforem.

| (9) | Bude zásadní zintenzivnit přezkumy výdajů a určit rozsáhlé oblasti pro výdajové škrty, aby se dosáhlo očekávaných výsledků. Francie by měla zajistit, aby cíle týkající se snižování výdajů zohlednily míru inflace blížící se nule. Současně by úspory vyplývající z neočekávaně nízkých nákladů veřejného dluhu kvůli nižším úrokovým sazbám měly být nasměrovány na snížení schodku. Rozsáhlých krátkodobých úspor navíc nelze dosáhnout, aniž by se výrazným způsobem neomezil nárůst výdajů na sociální zabezpečení, které v roce 2014 představovaly 26 % HDP, což je téměř polovina všech výdajů veřejného sektoru. V letech 2015 až 2017 se plánují úspory výdajů v oblasti zdravotní péče ve výši 11 miliard EUR, ale je zapotřebí dalšího úsilí, aby se omezilo zvyšování výdajů v této oblasti. Především existuje prostor k provádění dalších opatření za účelem omezování nákladů v oblasti cen léčiv a výdajů na nemocniční péči. Důchodový systém bude až do roku 2020 nadále čelit schodkům a dřívější důchodové reformy nebudou dostačovat k tomu, aby schodek tohoto systému odstranily. Na celkový důchodový schodek mají dále tíživý dopad zejména systémy pro státní úředníky a zaměstnance státem ovládaných společností. Na udržitelnost důchodového systému má navíc značný vliv i makroekonomická situace, zejména situace doplňkových důchodových systémů. K obnově finančního zdraví doplňkového důchodového systému jsou zapotřebí rozhodná opatření. |
| --- | --- |

(9)

Bude zásadní zintenzivnit přezkumy výdajů a určit rozsáhlé oblasti pro výdajové škrty, aby se dosáhlo očekávaných výsledků. Francie by měla zajistit, aby cíle týkající se snižování výdajů zohlednily míru inflace blížící se nule. Současně by úspory vyplývající z neočekávaně nízkých nákladů veřejného dluhu kvůli nižším úrokovým sazbám měly být nasměrovány na snížení schodku. Rozsáhlých krátkodobých úspor navíc nelze dosáhnout, aniž by se výrazným způsobem neomezil nárůst výdajů na sociální zabezpečení, které v roce 2014 představovaly 26 % HDP, což je téměř polovina všech výdajů veřejného sektoru. V letech 2015 až 2017 se plánují úspory výdajů v oblasti zdravotní péče ve výši 11 miliard EUR, ale je zapotřebí dalšího úsilí, aby se omezilo zvyšování výdajů v této oblasti. Především existuje prostor k provádění dalších opatření za účelem omezování nákladů v oblasti cen léčiv a výdajů na nemocniční péči. Důchodový systém bude až do roku 2020 nadále čelit schodkům a dřívější důchodové reformy nebudou dostačovat k tomu, aby schodek tohoto systému odstranily. Na celkový důchodový schodek mají dále tíživý dopad zejména systémy pro státní úředníky a zaměstnance státem ovládaných společností. Na udržitelnost důchodového systému má navíc značný vliv i makroekonomická situace, zejména situace doplňkových důchodových systémů. K obnově finančního zdraví doplňkového důchodového systému jsou zapotřebí rozhodná opatření.

| (10) | Francie provedla reformu místní správy zaměřenou na zefektivnění systému. Měla by pokračovat v provádění plánovaného snižování grantů ústřední státní správy a posílit kontrolu výdajů místní samosprávy prostřednictvím zavedení horní hranice ročního zvyšování daňových příjmů místní samosprávy s přihlédnutím ke stávajícím stropům u řady místních daní. Opatření je zapotřebí i k omezení růstu správních nákladů místních orgánů. |
| --- | --- |

(10)

Francie provedla reformu místní správy zaměřenou na zefektivnění systému. Měla by pokračovat v provádění plánovaného snižování grantů ústřední státní správy a posílit kontrolu výdajů místní samosprávy prostřednictvím zavedení horní hranice ročního zvyšování daňových příjmů místní samosprávy s přihlédnutím ke stávajícím stropům u řady místních daní. Opatření je zapotřebí i k omezení růstu správních nákladů místních orgánů.

| (11) | Byla přijata politická opatření ke snížení nákladů práce a zlepšení ziskových marží podniků prostřednictvím daňové úlevy ve výši 20 miliard EUR na konkurenceschopnost a zaměstnanost a 10 miliard EUR v podobě dodatečných škrtů v příspěvcích zaměstnavatelů na sociální zabezpečení plánovaných v rámci paktu odpovědnosti a solidarity. Tato dvě opatření představují 1,5 % HDP a měla by přispět ke zmírnění rozdílů mezi Francií a průměrem eurozóny, pokud jde o daňové zatížení pracujících. Provádění těchto opatření by mělo pokračovat v roce 2016, ale vzhledem k jejich vysokým nákladům pro veřejný rozpočet je důležité posoudit jejich účinnost na úrovni společností. Toto hodnocení by se mělo konkrétně zaměřit na nepružnost, která ovlivňuje trh práce a trh zboží a služeb, a zejména na nepružnost v oblasti mezd. Náklady na práci za minimální mzdu zůstávají v porovnání s jinými členskými státy vysoké. Minimální mzda by se měla vyvíjet způsobem, který je příznivější pro konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst. V kontextu nízké inflace může právě automatická indexace vést ke zvýšení mezd nad rámec toho, co je nezbytné pro zachování kupní síly. |
| --- | --- |

(11)

Byla přijata politická opatření ke snížení nákladů práce a zlepšení ziskových marží podniků prostřednictvím daňové úlevy ve výši 20 miliard EUR na konkurenceschopnost a zaměstnanost a 10 miliard EUR v podobě dodatečných škrtů v příspěvcích zaměstnavatelů na sociální zabezpečení plánovaných v rámci paktu odpovědnosti a solidarity. Tato dvě opatření představují 1,5 % HDP a měla by přispět ke zmírnění rozdílů mezi Francií a průměrem eurozóny, pokud jde o daňové zatížení pracujících. Provádění těchto opatření by mělo pokračovat v roce 2016, ale vzhledem k jejich vysokým nákladům pro veřejný rozpočet je důležité posoudit jejich účinnost na úrovni společností. Toto hodnocení by se mělo konkrétně zaměřit na nepružnost, která ovlivňuje trh práce a trh zboží a služeb, a zejména na nepružnost v oblasti mezd. Náklady na práci za minimální mzdu zůstávají v porovnání s jinými členskými státy vysoké. Minimální mzda by se měla vyvíjet způsobem, který je příznivější pro konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst. V kontextu nízké inflace může právě automatická indexace vést ke zvýšení mezd nad rámec toho, co je nezbytné pro zachování kupní síly.

| (12) | Francie by měla přijmout rozhodná opatření k odstranění regulačních prahových hodnot v pracovním právu a účetních předpisů, které omezují růst francouzských podniků, zejména MSP. Celkově existuje prostor k posílení hospodářské soutěže v odvětví služeb, zejména služeb odborných, v oblasti maloobchodu a síťových odvětvích. Hospodářskou činnost omezuje řada nařízení a sazeb pro regulovaná povolání. Prostřednictvím nedávného zákona o růstu, hospodářské činnosti a rovných příležitostech byla přijata nová opatření ke zlepšení hospodářské soutěže v právnických povoláních a jejich provádění bude mít zásadní význam, aby se zajistilo odstranění překážek v praxi. Francie by měla zároveň přijmout opatření k odstranění překážek v dalších odvětvích, zejména ve zdravotnictví. Princip omezeného počtu (numerus clausus) v přístupu ke zdravotnickým povoláním stále brzdí přístup ke službám a mohl by být přezkoumán, aniž by se ohrozila kvalita a bezpečnost. |
| --- | --- |

(12)

Francie by měla přijmout rozhodná opatření k odstranění regulačních prahových hodnot v pracovním právu a účetních předpisů, které omezují růst francouzských podniků, zejména MSP. Celkově existuje prostor k posílení hospodářské soutěže v odvětví služeb, zejména služeb odborných, v oblasti maloobchodu a síťových odvětvích. Hospodářskou činnost omezuje řada nařízení a sazeb pro regulovaná povolání. Prostřednictvím nedávného zákona o růstu, hospodářské činnosti a rovných příležitostech byla přijata nová opatření ke zlepšení hospodářské soutěže v právnických povoláních a jejich provádění bude mít zásadní význam, aby se zajistilo odstranění překážek v praxi. Francie by měla zároveň přijmout opatření k odstranění překážek v dalších odvětvích, zejména ve zdravotnictví. Princip omezeného počtu (numerus clausus) v přístupu ke zdravotnickým povoláním stále brzdí přístup ke službám a mohl by být přezkoumán, aniž by se ohrozila kvalita a bezpečnost.

| (13) | V roce 2014 byl poměr daní k HDP na úrovni 45,8 %, tedy mezi nejvyššími v Unii. Sazby daně z příjmů právnických osob jsou vysoké a mají negativní vliv na investice francouzských společností. Efektivní daňová sazba, kterou společnosti průměrně platí, je na úrovni 38,3 %, tedy mezi nejvyššími v Unii. Kromě probíhajícího postupného ukončování solidárního příspěvku uloženého společnostem a snížení zákonné sazby na 28 % v roce 2020 by Francie měla zintenzivnit úsilí v krátkodobém horizontu s cílem zajistit, aby bylo zdaňování právnických osob přínosné pro růst a investice. Je nutné vyvinout úsilí ke zjednodušení daňového systému odstraněním neefektivních daní. Bylo určeno více než 100 daní s nízkými nebo nulovými výnosy a jejich odstraněním by se mohly zjednodušit postupy pro společnost a domácnosti. |
| --- | --- |

(13)

V roce 2014 byl poměr daní k HDP na úrovni 45,8 %, tedy mezi nejvyššími v Unii. Sazby daně z příjmů právnických osob jsou vysoké a mají negativní vliv na investice francouzských společností. Efektivní daňová sazba, kterou společnosti průměrně platí, je na úrovni 38,3 %, tedy mezi nejvyššími v Unii. Kromě probíhajícího postupného ukončování solidárního příspěvku uloženého společnostem a snížení zákonné sazby na 28 % v roce 2020 by Francie měla zintenzivnit úsilí v krátkodobém horizontu s cílem zajistit, aby bylo zdaňování právnických osob přínosné pro růst a investice. Je nutné vyvinout úsilí ke zjednodušení daňového systému odstraněním neefektivních daní. Bylo určeno více než 100 daní s nízkými nebo nulovými výnosy a jejich odstraněním by se mohly zjednodušit postupy pro společnost a domácnosti.

| (14) | Míra nezaměstnanosti ve Francii byla i v roce 2014 vysoká a míra dlouhodobé nezaměstnanosti se zhoršila, což odráží slabý hospodářský růst. Celková míra nezaměstnanosti byla na úrovni 10,2 %, v porovnání s 10,3 % v roce 2013 a 7,5 % v roce 2008, přičemž zasáhla zejména mladé lidi, starší pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací. Francie trpí segmentací trhu práce, kde smlouvy na dobu určitou představují stále vyšší podíl přijímaných zaměstnanců. Cíleným úsilím o snížení úrovně segmentace, zejména prostřednictvím vysokých sociálních příspěvků pro smlouvy s velmi krátkým trváním, se tento trend nepodařilo omezit. Přezkoumání právního rámce upravujícího pracovní smlouvy by pomohlo tuto segmentaci snížit. Nedávné reformy vytvořily pro zaměstnavatele jen omezený prostor pro odchýlení se od dohod na úrovni poboček prostřednictvím dohod na úrovni společností. To omezuje schopnost společností přizpůsobovat pracovní sílu podle jejich potřeb. Odvětví a společnosti získaly flexibilitu při určování na individuálním základě a po jednání se sociálními partnery, za jakých podmínek by se měl pracovní čas odchýlit od 35hodinového pracovního týdne, nicméně to má významné nákladové důsledky. Zákon, jímž se vytvořily dohody o udržení zaměstnání (accords de maintien de l'emploi), nepřinesl očekávané výsledky. Jen velmi málo společností využilo nové mechanismy pro dohody na úrovni společností ke zvýšení flexibility pracovních podmínek. Toto schéma by mělo projít revizí s cílem poskytnout společnostem větší prostor k přizpůsobení mezd a pracovní doby jejich ekonomické situaci. |
| --- | --- |

(14)

Míra nezaměstnanosti ve Francii byla i v roce 2014 vysoká a míra dlouhodobé nezaměstnanosti se zhoršila, což odráží slabý hospodářský růst. Celková míra nezaměstnanosti byla na úrovni 10,2 %, v porovnání s 10,3 % v roce 2013 a 7,5 % v roce 2008, přičemž zasáhla zejména mladé lidi, starší pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací. Francie trpí segmentací trhu práce, kde smlouvy na dobu určitou představují stále vyšší podíl přijímaných zaměstnanců. Cíleným úsilím o snížení úrovně segmentace, zejména prostřednictvím vysokých sociálních příspěvků pro smlouvy s velmi krátkým trváním, se tento trend nepodařilo omezit. Přezkoumání právního rámce upravujícího pracovní smlouvy by pomohlo tuto segmentaci snížit. Nedávné reformy vytvořily pro zaměstnavatele jen omezený prostor pro odchýlení se od dohod na úrovni poboček prostřednictvím dohod na úrovni společností. To omezuje schopnost společností přizpůsobovat pracovní sílu podle jejich potřeb. Odvětví a společnosti získaly flexibilitu při určování na individuálním základě a po jednání se sociálními partnery, za jakých podmínek by se měl pracovní čas odchýlit od 35hodinového pracovního týdne, nicméně to má významné nákladové důsledky. Zákon, jímž se vytvořily dohody o udržení zaměstnání (accords de maintien de l'emploi), nepřinesl očekávané výsledky. Jen velmi málo společností využilo nové mechanismy pro dohody na úrovni společností ke zvýšení flexibility pracovních podmínek. Toto schéma by mělo projít revizí s cílem poskytnout společnostem větší prostor k přizpůsobení mezd a pracovní doby jejich ekonomické situaci.

| (15) | Dlouhodobé zhoršení na trhu práce ovlivnilo systém dávek v nezaměstnanosti a zpochybnilo udržitelnost tohoto modelu. Nová úmluva o systému dávek v nezaměstnanosti zavedená dne 1. července 2014 ke snížení schodku nedostačuje. Jednotlivá zavedená opatření by měla v roce 2014 přinést úspory ve výši 0,3 miliardy EUR a v roce 2015 dalších 0,8 miliardy EUR. Podle prognózy však schodek systému vzroste z 3,9 miliardy EUR v roce 2014 na 4,4 miliardy EUR v roce 2015, což povede k dalšímu zvýšení dluhu systému na 25,9 miliardy EUR. K zajištění životaschopnosti tohoto systému jsou zapotřebí strukturální opatření. Mezi sociálními partnery odpovědnými za řízení systému by se měly přezkoumat zejména podmínky způsobilosti, degresivní struktura dávek a náhradové poměry pro pracovníky s nejvyšší mzdou. |
| --- | --- |

(15)

Dlouhodobé zhoršení na trhu práce ovlivnilo systém dávek v nezaměstnanosti a zpochybnilo udržitelnost tohoto modelu. Nová úmluva o systému dávek v nezaměstnanosti zavedená dne 1. července 2014 ke snížení schodku nedostačuje. Jednotlivá zavedená opatření by měla v roce 2014 přinést úspory ve výši 0,3 miliardy EUR a v roce 2015 dalších 0,8 miliardy EUR. Podle prognózy však schodek systému vzroste z 3,9 miliardy EUR v roce 2014 na 4,4 miliardy EUR v roce 2015, což povede k dalšímu zvýšení dluhu systému na 25,9 miliardy EUR. K zajištění životaschopnosti tohoto systému jsou zapotřebí strukturální opatření. Mezi sociálními partnery odpovědnými za řízení systému by se měly přezkoumat zejména podmínky způsobilosti, degresivní struktura dávek a náhradové poměry pro pracovníky s nejvyšší mzdou.

| (16) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Francie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Francii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Francii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6. |
| --- | --- |

(16)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Francie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Francii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Francii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

| (17) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(17)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (18) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6. |
| --- | --- |

(18)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.

| (19) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení určené členským státům, jejichž měnou je euro (9). Jako země, jejíž měnou je euro, by Francie měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení, |
| --- | --- |

(19)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení určené členským státům, jejichž měnou je euro (9). Jako země, jejíž měnou je euro, by Francie měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

DOPORUČUJE Francii v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit účinné opatření v rámci postupu při nadměrném schodku a trvalou nápravu nadměrného schodku do roku 2017 posílením rozpočtové strategie, přijetím nezbytných opatření pro všechny roky a použitím všech neočekávaných příjmů ke snížení schodku a dluhu. Blíže určit škrty ve výdajích plánované na tyto roky a zajistit nezávislé hodnocení vlivu hlavních opatření. |
| --- | --- |

1.

Zajistit účinné opatření v rámci postupu při nadměrném schodku a trvalou nápravu nadměrného schodku do roku 2017 posílením rozpočtové strategie, přijetím nezbytných opatření pro všechny roky a použitím všech neočekávaných příjmů ke snížení schodku a dluhu. Blíže určit škrty ve výdajích plánované na tyto roky a zajistit nezávislé hodnocení vlivu hlavních opatření.

| 2. | Zintenzivnit úsilí o dosažení účinného přezkumu výdajů, pokračovat ve vyhodnocování veřejných politik a určit příležitosti k dosažení úspor ve všech pododvětvích veřejné správy, a to i na úrovni sociálního zabezpečení a místní samosprávy. Učinit kroky k omezení růstu administrativních výdajů místních orgánů. Přijmout další opatření s cílem uvést důchodový systém do rovnováhy, zejména tím, že do března roku 2016 zajistí dlouhodobou udržitelnost finanční situace doplňkových důchodových systémů. |
| --- | --- |

2.

Zintenzivnit úsilí o dosažení účinného přezkumu výdajů, pokračovat ve vyhodnocování veřejných politik a určit příležitosti k dosažení úspor ve všech pododvětvích veřejné správy, a to i na úrovni sociálního zabezpečení a místní samosprávy. Učinit kroky k omezení růstu administrativních výdajů místních orgánů. Přijmout další opatření s cílem uvést důchodový systém do rovnováhy, zejména tím, že do března roku 2016 zajistí dlouhodobou udržitelnost finanční situace doplňkových důchodových systémů.

| 3. | Zajistit udržitelnost snížení nákladů práce vyplývajících z daňové úlevy na konkurenceschopnost a zaměstnanost a z paktu odpovědnosti a solidarity, zejména prostřednictvím jejich plánovaného provádění v roce 2016. Zhodnotit účinnost těchto systémů v souvislosti s nepružností na trhu práce a trhu zboží a služeb. Na základě konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy reformovat proces stanovování mezd, aby se mzdy vyvíjely v souladu s produktivitou. Zajistit, aby byl vývoj minimální mzdy v souladu s cíli podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

3.

Zajistit udržitelnost snížení nákladů práce vyplývajících z daňové úlevy na konkurenceschopnost a zaměstnanost a z paktu odpovědnosti a solidarity, zejména prostřednictvím jejich plánovaného provádění v roce 2016. Zhodnotit účinnost těchto systémů v souvislosti s nepružností na trhu práce a trhu zboží a služeb. Na základě konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy reformovat proces stanovování mezd, aby se mzdy vyvíjely v souladu s produktivitou. Zajistit, aby byl vývoj minimální mzdy v souladu s cíli podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti.

| 4. | Do konce roku 2015 snížit regulační překážky růstu společností, a to zejména prostřednictvím přezkumu kritérií týkajících se velikosti v předpisech, aby se zabránilo prahovým účinkům. Odstranit omezení v přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání nad rámec právnických povolání, zejména pokud jde o zdravotnická povolání od roku 2015. |
| --- | --- |

4.

Do konce roku 2015 snížit regulační překážky růstu společností, a to zejména prostřednictvím přezkumu kritérií týkajících se velikosti v předpisech, aby se zabránilo prahovým účinkům. Odstranit omezení v přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání nad rámec právnických povolání, zejména pokud jde o zdravotnická povolání od roku 2015.

| 5. | Zjednodušit a zlepšit efektivnost daňového systému, zejména odstraněním neefektivních daňových výdajů. Za účelem podpory investic přijmout opatření ke snížení daní z výroby a zákonných sazeb právnických osob a zároveň rozšířit daňovou základnu ze spotřeby. Přijmout opatření od roku 2015 ke zrušení neefektivních daní, které přinášejí malé nebo nulové výnosy. |
| --- | --- |

5.

Zjednodušit a zlepšit efektivnost daňového systému, zejména odstraněním neefektivních daňových výdajů. Za účelem podpory investic přijmout opatření ke snížení daní z výroby a zákonných sazeb právnických osob a zároveň rozšířit daňovou základnu ze spotřeby. Přijmout opatření od roku 2015 ke zrušení neefektivních daní, které přinášejí malé nebo nulové výnosy.

| 6. | Reformovat pracovní právo s cílem poskytnout více motivačních faktorů pro zaměstnavatele k uzavírání smluv na dobu neurčitou. Zjednodušit využívání odchylek od všeobecných právních ustanovení na úrovni společnosti a poboček, zejména pokud jde o uzpůsobení pracovní doby. Reformovat do konce roku 2015 zákon, kterým se vytvořily dohody na udržení zaměstnání (accords de maintien de l'emploi), s cílem zvýšit jejich využívání společnostmi. V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí přijmout opatření na reformu systému dávek v nezaměstnanosti, aby se tento systém znovu uvedl na udržitelnou rozpočtovou úroveň a poskytoval více pobídek pro návrat do práce. |
| --- | --- |

6.

Reformovat pracovní právo s cílem poskytnout více motivačních faktorů pro zaměstnavatele k uzavírání smluv na dobu neurčitou. Zjednodušit využívání odchylek od všeobecných právních ustanovení na úrovni společnosti a poboček, zejména pokud jde o uzpůsobení pracovní doby. Reformovat do konce roku 2015 zákon, kterým se vytvořily dohody na udržení zaměstnání (accords de maintien de l'emploi), s cílem zvýšit jejich využívání společnostmi. V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí přijmout opatření na reformu systému dávek v nezaměstnanosti, aby se tento systém znovu uvedl na udržitelnou rozpočtovou úroveň a poskytoval více pobídek pro návrat do práce.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Francie na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 42).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Oproti předchozímu programu stability vláda revidovala svůj střednědobý cíl a změnila jej ze strukturálního schodku ve výši 0,25 % HDP na 0,4 %. Střednědobý cíl je stanoven tak, že má být dosažen o rok později, než se předpokládá v programu stability z loňského roku.

6

(7)  Strukturální saldo přepočítává Komise podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu stability.

7

(8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

8

(9)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

9

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/56

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015

(2015/C 272/15)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise přijala na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise přijala na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Chorvatsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených specifických doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Chorvatsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rázná politická opatření a zvláštní monitorování. Kvůli pomalému růstu, zpožděné restrukturalizaci podniků a špatným výsledkům v oblasti zaměstnanosti se zejména významně zvýšila rizika spojená se slabou konkurenceschopností, značnými vnějšími závazky a rostoucím veřejným dluhem i slabou veřejnou správou. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Chorvatsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených specifických doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Chorvatsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rázná politická opatření a zvláštní monitorování. Kvůli pomalému růstu, zpožděné restrukturalizaci podniků a špatným výsledkům v oblasti zaměstnanosti se zejména významně zvýšila rizika spojená se slabou konkurenceschopností, značnými vnějšími závazky a rostoucím veřejným dluhem i slabou veřejnou správou.

| (7) | V březnu 2015, v návaznosti na zveřejnění zprávy o Chorvatsku, se chorvatské orgány zapojily do dialogu s útvary Komise o reformách, které jsou k řešení nadměrné makroekonomické nerovnováhy nejpotřebnější. Chorvatské orgány se k dialogu postavily konstruktivně a oznámily řadu relevantních opatření, včetně snížení parafiskálních poplatků v letech 2016 a 2017, racionalizace systému státních agentur a regionálních jednotek ústřední státní správy, stimulace dobrovolného slučování jednotek místní samosprávy, snížení právní nejistoty a posílení Státního kontrolního úřadu. Podrobněji také objasnily plány reforem v několika dalších oblastech, jako je snížení administrativní zátěže podniků a zlepšení správy státních podniků. Úroveň ambicióznosti těchto opatření však zůstává v řadě oblastí za očekáváním, zejména pokud jde o zpřísnění pravidel pro předčasný odchod do důchodu a zveřejňování a provádění zjištění přezkumu výdajů, třebaže některá další předložená opatření tento nedostatek částečně kompenzují. |
| --- | --- |

(7)

V březnu 2015, v návaznosti na zveřejnění zprávy o Chorvatsku, se chorvatské orgány zapojily do dialogu s útvary Komise o reformách, které jsou k řešení nadměrné makroekonomické nerovnováhy nejpotřebnější. Chorvatské orgány se k dialogu postavily konstruktivně a oznámily řadu relevantních opatření, včetně snížení parafiskálních poplatků v letech 2016 a 2017, racionalizace systému státních agentur a regionálních jednotek ústřední státní správy, stimulace dobrovolného slučování jednotek místní samosprávy, snížení právní nejistoty a posílení Státního kontrolního úřadu. Podrobněji také objasnily plány reforem v několika dalších oblastech, jako je snížení administrativní zátěže podniků a zlepšení správy státních podniků. Úroveň ambicióznosti těchto opatření však zůstává v řadě oblastí za očekáváním, zejména pokud jde o zpřísnění pravidel pro předčasný odchod do důchodu a zveřejňování a provádění zjištění přezkumu výdajů, třebaže některá další předložená opatření tento nedostatek částečně kompenzují.

| (8) | Na Chorvatsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje jeho vláda odstranit nadměrný schodek do roku 2017, což není v souladu s lhůtou roku 2016 doporučenou Radou. Vláda plánuje postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 5,0 % HDP v roce 2015, 3,9 % v roce 2016 a dále na 2,7 % HDP v roce 2017. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP dosáhnout vrcholu na úrovni 92,5 % v roce 2017 a v roce 2018 se má celkově stabilizovat na úrovni 92,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, se jeví poněkud optimistický, jelikož růst je v konvergenčním programu srovnatelný, ale konsolidační úsilí, z něhož se vychází, je vyšší než v prognóze Komise. Opatření, která mají podpořit plnění cílů pro celkový schodek státního rozpočtu po roce 2015, jsou specifikována jen částečně. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do roku 2016 nedá očekávat včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Pokud jde o objem přijatých diskrečních opatření, bylo v roce 2014 fiskální úsilí v souladu s doporučením Komise. To platí i kumulativně pro roky 2014 a 2015, navzdory předpokládanému schodku v roce 2015. (Upravená) změna strukturálního salda za roky 2014–2015 však nedosahuje doporučené hodnoty. Fiskální úsilí pro rok 2016 nedosahuje úrovně uvedené v doporučení Rady. Je proto nezbytné přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Chorvatsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Chorvatsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje jeho vláda odstranit nadměrný schodek do roku 2017, což není v souladu s lhůtou roku 2016 doporučenou Radou. Vláda plánuje postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 5,0 % HDP v roce 2015, 3,9 % v roce 2016 a dále na 2,7 % HDP v roce 2017. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP dosáhnout vrcholu na úrovni 92,5 % v roce 2017 a v roce 2018 se má celkově stabilizovat na úrovni 92,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, se jeví poněkud optimistický, jelikož růst je v konvergenčním programu srovnatelný, ale konsolidační úsilí, z něhož se vychází, je vyšší než v prognóze Komise. Opatření, která mají podpořit plnění cílů pro celkový schodek státního rozpočtu po roce 2015, jsou specifikována jen částečně. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do roku 2016 nedá očekávat včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Pokud jde o objem přijatých diskrečních opatření, bylo v roce 2014 fiskální úsilí v souladu s doporučením Komise. To platí i kumulativně pro roky 2014 a 2015, navzdory předpokládanému schodku v roce 2015. (Upravená) změna strukturálního salda za roky 2014–2015 však nedosahuje doporučené hodnoty. Fiskální úsilí pro rok 2016 nedosahuje úrovně uvedené v doporučení Rady. Je proto nezbytné přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Chorvatsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Dne 23. dubna 2015 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 pak svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(9)

Dne 23. dubna 2015 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 pak svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (10) | Chorvatsko v současnosti provádí přezkum svých výdajů s cílem zvýšit efektivnost, zejména v oblasti mezd, sociálního zabezpečení a dotací, a vytvořit dostatečný fiskální prostor pro upřednostňování výdajů podporujících růst a investice. Příjmy Chorvatska z periodické daně z nemovitostí jako podíl HDP patří k nejnižším v Unii. Během minulého roku byla přijata opatření k lepšímu dodržování daňových předpisů, včetně opatření proti podvodům v oblasti DPH; tato opatření je třeba nyní provést. Nedávné reformy posílily fiskální rámec Chorvatska, významné problémy však zůstávají. Nedostatky v účinné kontrole výdajů a konzistentním uplatňování rozpočtových omezení se nepříznivě projevují v tvorbě fiskální politiky a ve zjištěních auditů. Vzhledem k rychlému růstu veřejného dluhu je nutný mnohem aktivnější přístup k jeho správě. |
| --- | --- |

(10)

Chorvatsko v současnosti provádí přezkum svých výdajů s cílem zvýšit efektivnost, zejména v oblasti mezd, sociálního zabezpečení a dotací, a vytvořit dostatečný fiskální prostor pro upřednostňování výdajů podporujících růst a investice. Příjmy Chorvatska z periodické daně z nemovitostí jako podíl HDP patří k nejnižším v Unii. Během minulého roku byla přijata opatření k lepšímu dodržování daňových předpisů, včetně opatření proti podvodům v oblasti DPH; tato opatření je třeba nyní provést. Nedávné reformy posílily fiskální rámec Chorvatska, významné problémy však zůstávají. Nedostatky v účinné kontrole výdajů a konzistentním uplatňování rozpočtových omezení se nepříznivě projevují v tvorbě fiskální politiky a ve zjištěních auditů. Vzhledem k rychlému růstu veřejného dluhu je nutný mnohem aktivnější přístup k jeho správě.

| (11) | Důchodový systém je zatížen velkým počtem předčasných odchodů do důchodu, příliš velkorysým systémem předčasných důchodů u některých povolání a řadou zvláštních důchodových režimů. Předčasný odchod do důchodu je usnadněn tím, že snížení důchodu je relativně malé, popřípadě pro některé pracovníky nulové. Rozdíl mezi minimálním věkem pro předčasný odchod do důchodu a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu je – v porovnání s průměrem EU, kde je méně než tři roky – vysoký. Důchodový systém je navíc velmi roztříštěný, což omezuje výdaje na standardní důchody. V důsledku toho je navzdory srovnatelným výdajům efektivnost důchodového systému nižší než ve většině členských států. Ve zdravotnictví jsou i nadále fiskálním rizikem opakované nedoplatky. Byly zahájeny kroky k racionalizaci financování nemocnic, ale jejich provádění má určitá rizika. Schválené 10 % navýšení rozpočtu pokrývá finanční potřeby v této oblasti pouze částečně; je třeba dosáhnout dalších úspor pomocí zvýšení efektivnosti, aby byly nedoplatky do roku 2017 zcela odstraněny. |
| --- | --- |

(11)

Důchodový systém je zatížen velkým počtem předčasných odchodů do důchodu, příliš velkorysým systémem předčasných důchodů u některých povolání a řadou zvláštních důchodových režimů. Předčasný odchod do důchodu je usnadněn tím, že snížení důchodu je relativně malé, popřípadě pro některé pracovníky nulové. Rozdíl mezi minimálním věkem pro předčasný odchod do důchodu a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu je – v porovnání s průměrem EU, kde je méně než tři roky – vysoký. Důchodový systém je navíc velmi roztříštěný, což omezuje výdaje na standardní důchody. V důsledku toho je navzdory srovnatelným výdajům efektivnost důchodového systému nižší než ve většině členských států. Ve zdravotnictví jsou i nadále fiskálním rizikem opakované nedoplatky. Byly zahájeny kroky k racionalizaci financování nemocnic, ale jejich provádění má určitá rizika. Schválené 10 % navýšení rozpočtu pokrývá finanční potřeby v této oblasti pouze částečně; je třeba dosáhnout dalších úspor pomocí zvýšení efektivnosti, aby byly nedoplatky do roku 2017 zcela odstraněny.

| (12) | Nízká úprava mezd v období po krizi zhoršila její nepříznivý dopad na zaměstnanost. Při komplexní analýze postupů stanovování mezd dokončené v roce 2014 bylo zjištěno, že systém se nedokáže flexibilně přizpůsobovat změnám makroekonomického prostředí. Nedostatky se týkají zejména velkých rozdílů mezi soukromým a veřejným sektorem, včetně státních podniků, rozšíření kolektivních smluv na subjekty, které nejsou jejich stranami, jakož i obtížného rušení zastaralých smluv. Po této analýze musí následovat konkrétní politická opatření. Je rovněž důležité sledovat účinky reformy trhu práce z let 2013–2014. |
| --- | --- |

(12)

Nízká úprava mezd v období po krizi zhoršila její nepříznivý dopad na zaměstnanost. Při komplexní analýze postupů stanovování mezd dokončené v roce 2014 bylo zjištěno, že systém se nedokáže flexibilně přizpůsobovat změnám makroekonomického prostředí. Nedostatky se týkají zejména velkých rozdílů mezi soukromým a veřejným sektorem, včetně státních podniků, rozšíření kolektivních smluv na subjekty, které nejsou jejich stranami, jakož i obtížného rušení zastaralých smluv. Po této analýze musí následovat konkrétní politická opatření. Je rovněž důležité sledovat účinky reformy trhu práce z let 2013–2014.

| (13) | Pracovní sílu negativně ovlivňuje rychlé stárnutí obyvatelstva spolu s nízkou mírou ekonomické aktivity, zejména mladých lidí a pracovníků nad 50 let. Navzdory zvýšení rozsahu a výdajů aktivní politiky na trhu práce zůstává její dosah nedostačující, pokud jde o dlouhodobě nezaměstnané, starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Míra terciárního vzdělání je jedna z nejnižších v Unii. Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatky v systému vzdělávání a odborné přípravy odrazují od absolvování vysokoškolského vzdělání. Trvalým problémem je rozsáhlá stínová ekonomika, která způsobuje vysoký výskyt nehlášené práce. Komise určila na konci roku 2014 opatření pro boj proti nehlášené práci, která je nyní třeba provést. V současné době existuje více než 80 různých sociálních dávek a programů. Byla zahájena konsolidace dávek, ale ke zlepšení rozsahu a přiměřenosti dávek je v roce 2015 zapotřebí další reformní úsilí. |
| --- | --- |

(13)

Pracovní sílu negativně ovlivňuje rychlé stárnutí obyvatelstva spolu s nízkou mírou ekonomické aktivity, zejména mladých lidí a pracovníků nad 50 let. Navzdory zvýšení rozsahu a výdajů aktivní politiky na trhu práce zůstává její dosah nedostačující, pokud jde o dlouhodobě nezaměstnané, starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Míra terciárního vzdělání je jedna z nejnižších v Unii. Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatky v systému vzdělávání a odborné přípravy odrazují od absolvování vysokoškolského vzdělání. Trvalým problémem je rozsáhlá stínová ekonomika, která způsobuje vysoký výskyt nehlášené práce. Komise určila na konci roku 2014 opatření pro boj proti nehlášené práci, která je nyní třeba provést. V současné době existuje více než 80 různých sociálních dávek a programů. Byla zahájena konsolidace dávek, ale ke zlepšení rozsahu a přiměřenosti dávek je v roce 2015 zapotřebí další reformní úsilí.

| (14) | Rozdělení pravomocí mezi vnitrostátní a místní úrovní je složité a roztříštěné, což má nepříznivé důsledky pro řízení veřejných financí a efektivní vynakládání veřejných prostředků. Současné rozdělení politických funkcí a administrativní nedostatky v místních orgánech přímo ovlivňují řadu oblastí, jako je výběr daní, poskytování sociálních dávek, řízení evropských strukturálních a investičních fondů, zadávání veřejných zakázek a poskytování veřejných služeb. Jako krátkodobé opatření plánují chorvatské orgány zavést mechanismy na podporu dobrovolného slučování nebo koordinace jednotek místní samosprávy. Na úrovni ústřední státní správy byl na základě analýzy dokončené v roce 2014 oznámen program reformy a racionalizace systému státních agentur. |
| --- | --- |

(14)

Rozdělení pravomocí mezi vnitrostátní a místní úrovní je složité a roztříštěné, což má nepříznivé důsledky pro řízení veřejných financí a efektivní vynakládání veřejných prostředků. Současné rozdělení politických funkcí a administrativní nedostatky v místních orgánech přímo ovlivňují řadu oblastí, jako je výběr daní, poskytování sociálních dávek, řízení evropských strukturálních a investičních fondů, zadávání veřejných zakázek a poskytování veřejných služeb. Jako krátkodobé opatření plánují chorvatské orgány zavést mechanismy na podporu dobrovolného slučování nebo koordinace jednotek místní samosprávy. Na úrovni ústřední státní správy byl na základě analýzy dokončené v roce 2014 oznámen program reformy a racionalizace systému státních agentur.

| (15) | Podnikatelské prostředí Chorvatska trpí závažnými institucionálními nedostatky, včetně regulační nestability, nedostatečné kontroly kvality právních předpisů, vysokých nákladů na dodržování předpisů, diskriminačních postupů a nadměrných překážek pro poskytovatele služeb, vysoké administrativní zátěže, velkého množství parafiskálních poplatků, nízké transparentnosti a předvídatelnosti činnosti správních orgánů (zejména na místní úrovni), nerovnoměrně rozvinutých kanálů elektronické komunikace a zdlouhavých soudních řízení, zejména u obchodních soudů, kde je zapotřebí modernizace správy případů. Nová protikorupční strategie není dostatečně zacílená a podrobná; tato otázka by měla být řešena v rámci akčního plánu pro její provádění. |
| --- | --- |

(15)

Podnikatelské prostředí Chorvatska trpí závažnými institucionálními nedostatky, včetně regulační nestability, nedostatečné kontroly kvality právních předpisů, vysokých nákladů na dodržování předpisů, diskriminačních postupů a nadměrných překážek pro poskytovatele služeb, vysoké administrativní zátěže, velkého množství parafiskálních poplatků, nízké transparentnosti a předvídatelnosti činnosti správních orgánů (zejména na místní úrovni), nerovnoměrně rozvinutých kanálů elektronické komunikace a zdlouhavých soudních řízení, zejména u obchodních soudů, kde je zapotřebí modernizace správy případů. Nová protikorupční strategie není dostatečně zacílená a podrobná; tato otázka by měla být řešena v rámci akčního plánu pro její provádění.

| (16) | Dohled nad veřejnými podniky, konkrétně nad společnostmi založenými na místní úrovni a dceřinými společnostmi velkých státních podniků, je neúplný. Chorvatské orgány mají v plánu snížit počet „strategických“ podniků a pokročit v programu privatizace. Je nutné učinit další pokrok v kvalitě správy podniků, mj. posílit a harmonizovat dohled nad různými státem vlastněnými podniky. Jmenování členů správních rad není dostatečně transparentní a požadavky na jejich odbornou způsobilost jsou poměrně nízké, což neumožňuje řádnou správu veřejného majetku. |
| --- | --- |

(16)

Dohled nad veřejnými podniky, konkrétně nad společnostmi založenými na místní úrovni a dceřinými společnostmi velkých státních podniků, je neúplný. Chorvatské orgány mají v plánu snížit počet „strategických“ podniků a pokročit v programu privatizace. Je nutné učinit další pokrok v kvalitě správy podniků, mj. posílit a harmonizovat dohled nad různými státem vlastněnými podniky. Jmenování členů správních rad není dostatečně transparentní a požadavky na jejich odbornou způsobilost jsou poměrně nízké, což neumožňuje řádnou správu veřejného majetku.

| (17) | Klíčovým předpokladem pro zmírnění značného tlaku na snižování finanční páky u chorvatských podniků je zavedení efektivního a transparentního rámce pro postupy při hrozbě úpadku a úpadková řízení, jež podpoří kulturu včasné restrukturalizace a „druhé šance“. Posouzení předúpadkových právních předpisů ukazuje, že účinnost ex ante stávajícího legislativního rámce patří mezi nejnižší v Unii. Byla zahájena reforma rámce pro úpadková řízení; její přijetí parlamentem se plánuje na první polovinu roku 2015. V hospodářském oživení Chorvatska by mohla hrát klíčovou úlohu Chorvatská banka pro obnovu a rozvoj. Banka je přímo vystavena úvěrovému riziku, což by mohlo mít dopad na veřejné finance. Je důležité, aby byla podrobena obezřetnostnímu dohledu a měla silné vedení. Bylo by rovněž možné zlepšit strukturu a transparentnost mechanismů odpovědnosti jejích vedoucích pracovníků. V souvislosti s výskytem měnového rizika a souvisejícího úvěrového rizika je zapotřebí nalézt dlouhodobé řešení, které bude přiměřené a spravedlivé, bude mít pevný právní základ a zaměří se na pomoc dlužníkům v nejobtížnější situaci. |
| --- | --- |

(17)

Klíčovým předpokladem pro zmírnění značného tlaku na snižování finanční páky u chorvatských podniků je zavedení efektivního a transparentního rámce pro postupy při hrozbě úpadku a úpadková řízení, jež podpoří kulturu včasné restrukturalizace a „druhé šance“. Posouzení předúpadkových právních předpisů ukazuje, že účinnost ex ante stávajícího legislativního rámce patří mezi nejnižší v Unii. Byla zahájena reforma rámce pro úpadková řízení; její přijetí parlamentem se plánuje na první polovinu roku 2015. V hospodářském oživení Chorvatska by mohla hrát klíčovou úlohu Chorvatská banka pro obnovu a rozvoj. Banka je přímo vystavena úvěrovému riziku, což by mohlo mít dopad na veřejné finance. Je důležité, aby byla podrobena obezřetnostnímu dohledu a měla silné vedení. Bylo by rovněž možné zlepšit strukturu a transparentnost mechanismů odpovědnosti jejích vedoucích pracovníků. V souvislosti s výskytem měnového rizika a souvisejícího úvěrového rizika je zapotřebí nalézt dlouhodobé řešení, které bude přiměřené a spravedlivé, bude mít pevný právní základ a zaměří se na pomoc dlužníkům v nejobtížnější situaci.

| (18) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku na rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6. |
| --- | --- |

(18)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku na rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

| (19) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(19)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (20) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6, |
| --- | --- |

(20)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6,

DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit do roku 2016 trvalé odstranění nadměrného schodku přijetím nezbytných opatření v roce 2015 a posílením rozpočtové strategie pro rok 2016. Zveřejnit a provádět závěry přezkumu výdajů. Zlepšit kontrolu výdajů na centrální a místní úrovni, zejména zřízením mechanismu sankcí pro subjekty, které překračují strop rozpočtových prostředků. Přijmout zákon o fiskální odpovědnosti a posílit kapacitu a úlohu Státního kontrolního úřadu. Zavést periodickou daň z nemovitostí a zlepšit dodržování předpisů o DPH. Posílit řízení veřejného dluhu, zejména každoročním zveřejňováním strategie řízení dluhu a zajištěním patřičných zdrojů. |
| --- | --- |

1.

Zajistit do roku 2016 trvalé odstranění nadměrného schodku přijetím nezbytných opatření v roce 2015 a posílením rozpočtové strategie pro rok 2016. Zveřejnit a provádět závěry přezkumu výdajů. Zlepšit kontrolu výdajů na centrální a místní úrovni, zejména zřízením mechanismu sankcí pro subjekty, které překračují strop rozpočtových prostředků. Přijmout zákon o fiskální odpovědnosti a posílit kapacitu a úlohu Státního kontrolního úřadu. Zavést periodickou daň z nemovitostí a zlepšit dodržování předpisů o DPH. Posílit řízení veřejného dluhu, zejména každoročním zveřejňováním strategie řízení dluhu a zajištěním patřičných zdrojů.

| 2. | Odrazovat od předčasného odchodu do důchodu pomocí zvýšení jeho postihu. Zlepšit přiměřenost a účinnost výdajů na důchody zpřísněním definice náročných a riskantních povolání. Vyřešit fiskální rizika v oblasti zdravotní péče. |
| --- | --- |

2.

Odrazovat od předčasného odchodu do důchodu pomocí zvýšení jeho postihu. Zlepšit přiměřenost a účinnost výdajů na důchody zpřísněním definice náročných a riskantních povolání. Vyřešit fiskální rizika v oblasti zdravotní péče.

| 3. | V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy vyřešit nedostatky rámce stanovování mezd s cílem podpořit soulad mezd s produktivitou a makroekonomickými podmínkami. Posílit pobídky pro nezaměstnané a neaktivní osoby k vykonávání placeného zaměstnání. Na základě přezkumu z roku 2014 provést reformu systému sociální ochrany a dále konsolidovat sociální dávky jejich lepším zacílením a odstraněním jejich překrývání. |
| --- | --- |

3.

V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy vyřešit nedostatky rámce stanovování mezd s cílem podpořit soulad mezd s produktivitou a makroekonomickými podmínkami. Posílit pobídky pro nezaměstnané a neaktivní osoby k vykonávání placeného zaměstnání. Na základě přezkumu z roku 2014 provést reformu systému sociální ochrany a dále konsolidovat sociální dávky jejich lepším zacílením a odstraněním jejich překrývání.

| 4. | Omezit roztříštěnost a překrývání různých úrovní státní a místní správy tím, že bude vypracován nový model funkčního rozdělení pravomocí a racionalizuje se systém státních agentur. Zvýšit transparentnost a odpovědnost státních podniků, zejména pokud jde o jmenování vedoucích pracovníků a požadavky na jejich odbornou způsobilost. Pokročit s kotací balíků menšinových podílů státních podniků a s jejich privatizací. |
| --- | --- |

4.

Omezit roztříštěnost a překrývání různých úrovní státní a místní správy tím, že bude vypracován nový model funkčního rozdělení pravomocí a racionalizuje se systém státních agentur. Zvýšit transparentnost a odpovědnost státních podniků, zejména pokud jde o jmenování vedoucích pracovníků a požadavky na jejich odbornou způsobilost. Pokročit s kotací balíků menšinových podílů státních podniků a s jejich privatizací.

| 5. | Významně snížit parafiskální poplatky a odstranit neúměrné překážky pro poskytovatele služeb. Určit a zavést opatření ke zlepšení efektivnosti a kvality justičního systému, zejména obchodních soudů. |
| --- | --- |

5.

Významně snížit parafiskální poplatky a odstranit neúměrné překážky pro poskytovatele služeb. Určit a zavést opatření ke zlepšení efektivnosti a kvality justičního systému, zejména obchodních soudů.

| 6. | Posílit rámec pro postup při hrozbě úpadku a úpadková řízení pro podniky s cílem usnadnit restrukturalizaci dluhu a zavést úpadková řízení fyzických osob. V zájmu podpory oživení posílit kapacitu finančního sektoru vzhledem k problémům, které způsobují vysoké objemy nesplácených podnikových úvěrů a hypoteční úvěry v cizích měnách, jakož i nedostatečné metody řízení některých orgánů. |
| --- | --- |

6.

Posílit rámec pro postup při hrozbě úpadku a úpadková řízení pro podniky s cílem usnadnit restrukturalizaci dluhu a zavést úpadková řízení fyzických osob. V zájmu podpory oživení posílit kapacitu finančního sektoru vzhledem k problémům, které způsobují vysoké objemy nesplácených podnikových úvěrů a hypoteční úvěry v cizích měnách, jakož i nedostatečné metody řízení některých orgánů.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 50).

4

(5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/61

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015

(2015/C 272/16)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Itálie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Itálie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Itálii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, což si žádá zvláštní sledování a rázná politická opatření. Pro Itálii je zejména důležité, aby se vypořádala s hlavními příčinami permanentně nízké produktivity práce a slabé konkurenceschopnosti a postarala se o to, aby veřejný dluh začal klesat. Obzvláště je potřeba zavést opatření, která by snížila riziko nepříznivých dopadů nejen na italské hospodářství, ale vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii v širším smyslu. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Itálii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, což si žádá zvláštní sledování a rázná politická opatření. Pro Itálii je zejména důležité, aby se vypořádala s hlavními příčinami permanentně nízké produktivity práce a slabé konkurenceschopnosti a postarala se o to, aby veřejný dluh začal klesat. Obzvláště je potřeba zavést opatření, která by snížila riziko nepříznivých dopadů nejen na italské hospodářství, ale vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii v širším smyslu.

| (7) | Dne 28. dubna 2015 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 28. dubna 2015 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo o zadlužení v období 2013–2015. Dne 27. února 2015 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU, neboť se neočekávalo, že Itálie v letech 2014–2015 učiní dostatečný pokrok, pokud jde o dodržení pravidla o zadlužení. Analýza dospěla k závěru, že by se v uvedené době mělo kritérium dluhu považovat za splněné. |
| --- | --- |

(8)

Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo o zadlužení v období 2013–2015. Dne 27. února 2015 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU, neboť se neočekávalo, že Itálie v letech 2014–2015 učiní dostatečný pokrok, pokud jde o dodržení pravidla o zadlužení. Analýza dospěla k závěru, že by se v uvedené době mělo kritérium dluhu považovat za splněné.

| (9) | Dne 30. dubna 2015, po rozhodném datu pro jarní hospodářskou prognózu, prohlásil italský ústavní soud dočasnou nulovou valorizaci vyšších důchodů v letech 2012–2013 za neústavní. Dne 18. května 2015 přijala vláda legislativní dekret s cílem reagovat na prohlášení ústavního soudu a potvrdila fiskální cíle programu stability. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze v této fázi stále považovat závěry únorové zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU za celkově platné. Přesný dopad tohoto rozhodnutí na rozpočet bude záviset na jeho provedení ze strany vlády, jehož podobu je nutno ještě ujasnit. Vzhledem k této nové informaci je možné, že vydání zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU bude později uznáno za odůvodněné. Vzhledem k tomu, že ještě nedošlo k provedení výše uvedeného rozsudku ani k bližšímu objasnění, co tato nová situace přinese, lze závěry únorové zprávy v tomto okamžiku považovat za stále v podstatě platné. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2015, po rozhodném datu pro jarní hospodářskou prognózu, prohlásil italský ústavní soud dočasnou nulovou valorizaci vyšších důchodů v letech 2012–2013 za neústavní. Dne 18. května 2015 přijala vláda legislativní dekret s cílem reagovat na prohlášení ústavního soudu a potvrdila fiskální cíle programu stability. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze v této fázi stále považovat závěry únorové zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU za celkově platné. Přesný dopad tohoto rozhodnutí na rozpočet bude záviset na jeho provedení ze strany vlády, jehož podobu je nutno ještě ujasnit. Vzhledem k této nové informaci je možné, že vydání zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU bude později uznáno za odůvodněné. Vzhledem k tomu, že ještě nedošlo k provedení výše uvedeného rozsudku ani k bližšímu objasnění, co tato nová situace přinese, lze závěry únorové zprávy v tomto okamžiku považovat za stále v podstatě platné.

| (10) | Ve svém programu stability z roku 2015 Itálie požádala o dočasnou odchylku ve výši 0,4 procentního bodu HDP od požadované korekce směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2016, aby byly zohledněny rozsáhlé strukturální reformy, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Podrobnosti těchto reforem, stanovila Itálie ve svém národním programu reforem na rok 2015. Reformy, jež podle programu budou mít dopad na udržitelnost veřejných financí, se týkají těchto oblastí: i) veřejné správy a jejího zjednodušení, ii) trhů produktů a služeb, iii) trhu práce, iv) civilního soudnictví, v) vzdělávání, vi) přesunu daňové zátěže a vii) přezkumu výdajů jako finančního opatření. Podle odhadu italských orgánů má dopad reforem na reálný HDP do roku 2020 činit 1,8 procentního bodu HDP, což se zdá reálné. V případě jejich plného a včasného provedení budou mít tyto reformy pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Za předpokladu, že vláda přijme v roce 2015 nezbytná opatření, aby odpovídajícím způsobem vykompenzovala trvalý dopad výše uvedeného rozhodnutí ústavního soudu, a tím zajistí, že: i) na Itálii se bude i nadále vztahovat preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, ii) bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě uvedené ve Smlouvě a iii) v horizontu čtyř let v rámci programu stability bude splněn střednědobý cíl. Itálii lze v současnosti považovat za způsobilou pro udělení vyžádané dočasné odchylky v roce 2016, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru. |
| --- | --- |

(10)

Ve svém programu stability z roku 2015 Itálie požádala o dočasnou odchylku ve výši 0,4 procentního bodu HDP od požadované korekce směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2016, aby byly zohledněny rozsáhlé strukturální reformy, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Podrobnosti těchto reforem, stanovila Itálie ve svém národním programu reforem na rok 2015. Reformy, jež podle programu budou mít dopad na udržitelnost veřejných financí, se týkají těchto oblastí: i) veřejné správy a jejího zjednodušení, ii) trhů produktů a služeb, iii) trhu práce, iv) civilního soudnictví, v) vzdělávání, vi) přesunu daňové zátěže a vii) přezkumu výdajů jako finančního opatření. Podle odhadu italských orgánů má dopad reforem na reálný HDP do roku 2020 činit 1,8 procentního bodu HDP, což se zdá reálné. V případě jejich plného a včasného provedení budou mít tyto reformy pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Za předpokladu, že vláda přijme v roce 2015 nezbytná opatření, aby odpovídajícím způsobem vykompenzovala trvalý dopad výše uvedeného rozhodnutí ústavního soudu, a tím zajistí, že: i) na Itálii se bude i nadále vztahovat preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, ii) bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě uvedené ve Smlouvě a iii) v horizontu čtyř let v rámci programu stability bude splněn střednědobý cíl. Itálii lze v současnosti považovat za způsobilou pro udělení vyžádané dočasné odchylky v roce 2016, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.

| (11) | V programu stability z roku 2015 se plánuje postupné snižování celkového schodku státního rozpočtu na 2,6 % HDP v roce 2015 a dále na 1,8 % HDP v roce 2016. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření v roce 2017. Podle přepočteného strukturálního salda (6) však bude střednědobého cíle dosaženo až v roce 2018. Dojde-li k uplatnění ustanovení o strukturálních reformách a budou-li dodrženy závazky učiněné v programu stability na rok 2015, pak se dosažení střednědobého cíle do roku 2017 zdá být přiměřené. |
| --- | --- |

(11)

V programu stability z roku 2015 se plánuje postupné snižování celkového schodku státního rozpočtu na 2,6 % HDP v roce 2015 a dále na 1,8 % HDP v roce 2016. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření v roce 2017. Podle přepočteného strukturálního salda (6) však bude střednědobého cíle dosaženo až v roce 2018. Dojde-li k uplatnění ustanovení o strukturálních reformách a budou-li dodrženy závazky učiněné v programu stability na rok 2015, pak se dosažení střednědobého cíle do roku 2017 zdá být přiměřené.

| (12) | V roce 2015 by poměr veřejného dluhu k HDP měl dosáhnout svého maxima 132,5 % a postupně se snižovat až na 120,0 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Vláda ještě musí upřesnit dodatečné škrty ve výdajích, což jí umožní vyhnout se provedení zákonem stanoveného zvýšení DPH v roce 2016. |
| --- | --- |

(12)

V roce 2015 by poměr veřejného dluhu k HDP měl dosáhnout svého maxima 132,5 % a postupně se snižovat až na 120,0 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Vláda ještě musí upřesnit dodatečné škrty ve výdajích, což jí umožní vyhnout se provedení zákonem stanoveného zvýšení DPH v roce 2016.

| (13) | V roce 2015 by Itálie měla zlepšit své strukturální saldo o 0,25 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2015 je předpokládaná strukturální korekce směrem k dosažení střednědobého cíle ve výši 0,3 % HDP v roce 2015 v souladu se závazky Itálie v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k povolené odchylce založené na ustanovení o strukturálních reformách by Itálie měla v roce 2016 zlepšit své strukturální saldo alespoň o 0,1 % HDP. Nicméně za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, hovoří prognóza Komise o zhoršení o 0,2 % HDP, což může mít za následek riziko jistého odchýlení se od stanovených cílů. Proto bude zapotřebí přijmout další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Itálie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(13)

V roce 2015 by Itálie měla zlepšit své strukturální saldo o 0,25 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2015 je předpokládaná strukturální korekce směrem k dosažení střednědobého cíle ve výši 0,3 % HDP v roce 2015 v souladu se závazky Itálie v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k povolené odchylce založené na ustanovení o strukturálních reformách by Itálie měla v roce 2016 zlepšit své strukturální saldo alespoň o 0,1 % HDP. Nicméně za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, hovoří prognóza Komise o zhoršení o 0,2 % HDP, což může mít za následek riziko jistého odchýlení se od stanovených cílů. Proto bude zapotřebí přijmout další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Itálie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (14) | Navzdory očekávanému příspěvku Itálie k úsilí o snížení zadlužení, což je pro Itálii zásadní výzvou, došlo při provádění ambiciózního programu privatizace předloženého italskými orgány v roce 2014 k určitému zpoždění, v důsledku toho činily výnosy z privatizace v roce 2014 0,2 % HDP a nedosáhly tak cíle ve výši 0,7 % ročně. |
| --- | --- |

(14)

Navzdory očekávanému příspěvku Itálie k úsilí o snížení zadlužení, což je pro Itálii zásadní výzvou, došlo při provádění ambiciózního programu privatizace předloženého italskými orgány v roce 2014 k určitému zpoždění, v důsledku toho činily výnosy z privatizace v roce 2014 0,2 % HDP a nedosáhly tak cíle ve výši 0,7 % ročně.

| (15) | V průběhu minulého roku podnikla Itálie významné kroky za účelem snížení daňového zatížení práce, které nicméně zůstává vysoké. Množství a rozsah daňových výdajů, zejména snížených sazeb DPH, jsou stále příliš vysoké. Pokud jde o zdanění nemovitostí, bylo dosaženo nepatrného pokroku při reformě katastru nemovitostí, v jejímž rámci je zvláště nezbytné provést revizi zastaralých katastrálních hodnot. Kromě toho zůstaly nevyřešeny otázky přezkumu ekologických daní a odstranění dotací, jež mají nepříznivý vliv na životní prostředí. Pokud jde o ekologické daně, zřídila Itálie výbor, který se má touto problematikou zabývat. Tyto různé otázky řeší zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, jehož provádění se však zpozdilo kvůli nedostatku legislativních dekretů. I přes některá opatření v této oblasti je efektivnost daňového systému v Itálii umenšena rovněž trvale nízkou a současně nákladnou úrovní dodržování daňových předpisů a vysokou měrou daňových úniků (odhadovaných vládou na 91 miliard EUR ročně, tj. 5,6 % HDP). K zajištění správnosti daňových přiznání předložila vláda opatření, u nichž je nyní třeba zajistit plnou funkčnost. |
| --- | --- |

(15)

V průběhu minulého roku podnikla Itálie významné kroky za účelem snížení daňového zatížení práce, které nicméně zůstává vysoké. Množství a rozsah daňových výdajů, zejména snížených sazeb DPH, jsou stále příliš vysoké. Pokud jde o zdanění nemovitostí, bylo dosaženo nepatrného pokroku při reformě katastru nemovitostí, v jejímž rámci je zvláště nezbytné provést revizi zastaralých katastrálních hodnot. Kromě toho zůstaly nevyřešeny otázky přezkumu ekologických daní a odstranění dotací, jež mají nepříznivý vliv na životní prostředí. Pokud jde o ekologické daně, zřídila Itálie výbor, který se má touto problematikou zabývat. Tyto různé otázky řeší zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, jehož provádění se však zpozdilo kvůli nedostatku legislativních dekretů. I přes některá opatření v této oblasti je efektivnost daňového systému v Itálii umenšena rovněž trvale nízkou a současně nákladnou úrovní dodržování daňových předpisů a vysokou měrou daňových úniků (odhadovaných vládou na 91 miliard EUR ročně, tj. 5,6 % HDP). K zajištění správnosti daňových přiznání předložila vláda opatření, u nichž je nyní třeba zajistit plnou funkčnost.

| (16) | Pouze omezeného pokroku bylo dosaženo, pokud jde o trvalé zlepšení efektivnosti a kvality veřejných výdajů na všech úrovních státní správy. Zákonem uložené rozpočtové úspory, a to i na regionální a místní úrovni, nedosahují výše předpokládané v národním programu reforem na rok 2014. Skutečnost, že přezkum výdajů se dosud nestal nedílnou součástí rozpočtového procesu, je břemenem pro jeho celkovou a dlouhodobou efektivnost. Závažné nedostatky i nadále doprovází správu finančních prostředků EU zejména v jižních regionech. Byl sice připraven národní strategický plán pro přístavy a logistiku, ale uskutečněny byly pouze dílčí kroky s cílem zlepšit správu přístavů a jejich spojení s vnitrozemím. |
| --- | --- |

(16)

Pouze omezeného pokroku bylo dosaženo, pokud jde o trvalé zlepšení efektivnosti a kvality veřejných výdajů na všech úrovních státní správy. Zákonem uložené rozpočtové úspory, a to i na regionální a místní úrovni, nedosahují výše předpokládané v národním programu reforem na rok 2014. Skutečnost, že přezkum výdajů se dosud nestal nedílnou součástí rozpočtového procesu, je břemenem pro jeho celkovou a dlouhodobou efektivnost. Závažné nedostatky i nadále doprovází správu finančních prostředků EU zejména v jižních regionech. Byl sice připraven národní strategický plán pro přístavy a logistiku, ale uskutečněny byly pouze dílčí kroky s cílem zlepšit správu přístavů a jejich spojení s vnitrozemím.

| (17) | Italská veřejná správa se stále vyznačuje značnými nedostatky, jež zatěžují podnikatelské prostředí, jakož i schopnost Itálie provádět reformy účinně. Itálie vynaložila a pokračuje ve vynakládání úsilí o zlepšení institucionálního rámce a celkové kvality veřejné správy. Do konce roku 2015 se očekává, že bude provedena ambiciózní reforma ústavy zaměřená především na vyjasnění rozdělení pravomocí na jednotlivých úrovních státní správy. Připravuje se komplexní reforma veřejné správy, jež by řešila mj. otázky fluktuace, mobility a odměňování zaměstnanců. I když byla přijata řada opatření na podporu transparentnosti a nezávislosti národního protikorupčního úřadu, zatím nedošlo k revizi ustanovení o promlčení, která je i jinými mezinárodními organizacemi považována za stěžejní součást boje proti korupci v Itálii. V posledních letech byly podniknuty důležité kroky pro lepší dostupnost spravedlnosti, a to revidováním rozmístění soudů a vytvářením specializovaných soudů, jakož i k redukci poptávky po soudním řízení podporou urovnání sporů mimosoudní cestou. Délka soudního řízení je i nadále velkým problémem a přijaté reformy ještě musí přinést své ovoce. |
| --- | --- |

(17)

Italská veřejná správa se stále vyznačuje značnými nedostatky, jež zatěžují podnikatelské prostředí, jakož i schopnost Itálie provádět reformy účinně. Itálie vynaložila a pokračuje ve vynakládání úsilí o zlepšení institucionálního rámce a celkové kvality veřejné správy. Do konce roku 2015 se očekává, že bude provedena ambiciózní reforma ústavy zaměřená především na vyjasnění rozdělení pravomocí na jednotlivých úrovních státní správy. Připravuje se komplexní reforma veřejné správy, jež by řešila mj. otázky fluktuace, mobility a odměňování zaměstnanců. I když byla přijata řada opatření na podporu transparentnosti a nezávislosti národního protikorupčního úřadu, zatím nedošlo k revizi ustanovení o promlčení, která je i jinými mezinárodními organizacemi považována za stěžejní součást boje proti korupci v Itálii. V posledních letech byly podniknuty důležité kroky pro lepší dostupnost spravedlnosti, a to revidováním rozmístění soudů a vytvářením specializovaných soudů, jakož i k redukci poptávky po soudním řízení podporou urovnání sporů mimosoudní cestou. Délka soudního řízení je i nadále velkým problémem a přijaté reformy ještě musí přinést své ovoce.

| (18) | Od konce roku 2008 se poměr nesplácených úvěrů italského bankovního sektoru výrazně zvýšil, hlavně pokud jde o expozice bank vůči podnikům. Míra řešení znehodnocených aktiv byla dosud příliš nízká a jejich dostupnost zůstala omezená. Je tomu tak částečně kvůli nedostatečně rozvinutému trhu se soukromými problémovými dluhy v Itálii. Nedávno přijaté právní předpisy se zabývaly nedostatky v oblasti správy a řízení největších družstevních bank (banche popolari), přičemž v dubnu 2015 bylo dosaženo dohody mezi nadacemi a italskými orgány, jejichž cílem bylo mj. omezit vliv nadací ve správě a řízení bank. V současné době se ze strany malých družstevních bank (banche di credito cooperative) připravuje nezávazná reforma správy a řízení, která má být následně provedena právními předpisy. Je nutná další restrukturalizace a konsolidace italského bankovního sektoru, aby došlo ke zlepšení účinnosti finančního zprostředkování a podpoře hospodářského oživení. |
| --- | --- |

(18)

Od konce roku 2008 se poměr nesplácených úvěrů italského bankovního sektoru výrazně zvýšil, hlavně pokud jde o expozice bank vůči podnikům. Míra řešení znehodnocených aktiv byla dosud příliš nízká a jejich dostupnost zůstala omezená. Je tomu tak částečně kvůli nedostatečně rozvinutému trhu se soukromými problémovými dluhy v Itálii. Nedávno přijaté právní předpisy se zabývaly nedostatky v oblasti správy a řízení největších družstevních bank (banche popolari), přičemž v dubnu 2015 bylo dosaženo dohody mezi nadacemi a italskými orgány, jejichž cílem bylo mj. omezit vliv nadací ve správě a řízení bank. V současné době se ze strany malých družstevních bank (banche di credito cooperative) připravuje nezávazná reforma správy a řízení, která má být následně provedena právními předpisy. Je nutná další restrukturalizace a konsolidace italského bankovního sektoru, aby došlo ke zlepšení účinnosti finančního zprostředkování a podpoře hospodářského oživení.

| (19) | V prosinci 2014 byl přijat široce pojatý zmocňovací zákon v oblasti reformy trhu práce („zákon o zaměstnanosti“), který pokračuje v cestě započaté v rámci předchozích reforem. Je v něm pamatováno především na změny právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, systém dávek v nezaměstnanosti, řízení a fungování aktivních a pasivních politik na trhu práce a rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Účinné provádění tohoto zákona bude záviset především na přijetí nezbytných legislativních prováděcích dekretů. Tyto dekrety se zaměřují na využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a na posílení aktivních politik na trhu práce. Vyjednávání na nižší úrovni, jež by mohlo přispět k lepšímu sladění mezd s produktivitou a podpořit přijímání inovativních řešení v rámci podniků, se týká stále ještě pouze malého počtu společností. Dohoda z ledna 2014 o postupech pro usměrňování zastoupení odborů ve výrobním odvětví by mohla pomoci podpořit smluvní vyjednávání na nižší úrovni, zatím však nevstoupila v účinnost. Účast žen na trhu práce patří i přes svůj nárůst k nejnižším v Unii. Nezaměstnanost mladých lidí dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 téměř 43 %, přičemž podíl mladých lidí ve věku 15 až 24 let, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, je nejvyšší v Unii. Některé příčiny lze připsat vzdělávacímu systému, který je stále ještě pod evropským průměrem co do výsledků škol a vyznačuje se poměrně vysokou měrou předčasného ukončování školní docházky. Pouze 54,6 % osob ve věku 15 až 34 let, které během posledních tří let dokončily první a druhou etapu terciárního vzdělávání, našlo zaměstnání, přičemž průměr EU činí 78,6 %. Itálie zažila jeden z nejvyšších nárůstů chudoby a sociálního vyloučení v Unii, což mělo dopad především na děti. Systémy sociální pomoci zůstávají roztříštěné a neschopné na tuto výzvu reagovat, což vede k velké neefektivitě v oblasti nákladů. |
| --- | --- |

(19)

V prosinci 2014 byl přijat široce pojatý zmocňovací zákon v oblasti reformy trhu práce („zákon o zaměstnanosti“), který pokračuje v cestě započaté v rámci předchozích reforem. Je v něm pamatováno především na změny právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, systém dávek v nezaměstnanosti, řízení a fungování aktivních a pasivních politik na trhu práce a rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Účinné provádění tohoto zákona bude záviset především na přijetí nezbytných legislativních prováděcích dekretů. Tyto dekrety se zaměřují na využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a na posílení aktivních politik na trhu práce. Vyjednávání na nižší úrovni, jež by mohlo přispět k lepšímu sladění mezd s produktivitou a podpořit přijímání inovativních řešení v rámci podniků, se týká stále ještě pouze malého počtu společností. Dohoda z ledna 2014 o postupech pro usměrňování zastoupení odborů ve výrobním odvětví by mohla pomoci podpořit smluvní vyjednávání na nižší úrovni, zatím však nevstoupila v účinnost. Účast žen na trhu práce patří i přes svůj nárůst k nejnižším v Unii. Nezaměstnanost mladých lidí dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 téměř 43 %, přičemž podíl mladých lidí ve věku 15 až 24 let, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, je nejvyšší v Unii. Některé příčiny lze připsat vzdělávacímu systému, který je stále ještě pod evropským průměrem co do výsledků škol a vyznačuje se poměrně vysokou měrou předčasného ukončování školní docházky. Pouze 54,6 % osob ve věku 15 až 34 let, které během posledních tří let dokončily první a druhou etapu terciárního vzdělávání, našlo zaměstnání, přičemž průměr EU činí 78,6 %. Itálie zažila jeden z nejvyšších nárůstů chudoby a sociálního vyloučení v Unii, což mělo dopad především na děti. Systémy sociální pomoci zůstávají roztříštěné a neschopné na tuto výzvu reagovat, což vede k velké neefektivitě v oblasti nákladů.

| (20) | Řada omezení hospodářské soutěže stále brání řádnému fungování trhů s produkty a službami. Na projednání v parlamentu čeká zákon odstraňující některé překážky v řadě odvětví. Na významné překážky lze dosud narazit v některých odvětvích upravených právními předpisy (právní služby a lékárny) a dalších odvětvích, mj. u místních veřejných služeb, letišť a přístavů, v bankovnictví a ve zdravotní péči. Zásadní nedostatky přetrvávají v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to navzdory širšímu využívání jejich centralizovaného zadávání. Místní veřejné služby, které vykazují jasné známky neefektivnosti, zůstávají chráněny před konkurencí, což má negativní dopad i na veřejné finance. Otevřená nabídková řízení se používají pro malý podíl zakázek, zatímco valná většina smluv je uzavřena prostřednictvím interních nebo podobných postupů. |
| --- | --- |

(20)

Řada omezení hospodářské soutěže stále brání řádnému fungování trhů s produkty a službami. Na projednání v parlamentu čeká zákon odstraňující některé překážky v řadě odvětví. Na významné překážky lze dosud narazit v některých odvětvích upravených právními předpisy (právní služby a lékárny) a dalších odvětvích, mj. u místních veřejných služeb, letišť a přístavů, v bankovnictví a ve zdravotní péči. Zásadní nedostatky přetrvávají v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to navzdory širšímu využívání jejich centralizovaného zadávání. Místní veřejné služby, které vykazují jasné známky neefektivnosti, zůstávají chráněny před konkurencí, což má negativní dopad i na veřejné finance. Otevřená nabídková řízení se používají pro malý podíl zakázek, zatímco valná většina smluv je uzavřena prostřednictvím interních nebo podobných postupů.

| (21) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6. |
| --- | --- |

(21)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

| (22) | Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(22)

Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (23) | Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6. |
| --- | --- |

(23)

Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

| (24) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Itálie měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(24)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Itálie měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Itálii v období 2015–2016:

| 1. | Za pomoci nezbytných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 dosáhnout fiskální korekce ve výši nejméně 0,25 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016, při zohlednění odchylky povolené pro účely provádění významných strukturálních reforem. Zajistit, aby se přezkum výdajů stal nedílnou součástí rozpočtového procesu. Bezodkladně a důsledně provést program privatizace a využít výnosů z ní k dosažení dalšího pokroku při odpovídajícím snižování míry hrubého veřejného dluhu. Do září 2015 provést zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, zejména revizi daňových výdajů a katastrálních hodnot, jakož i opatření, která mají zlepšit dodržování daňových předpisů. |
| --- | --- |

1.

Za pomoci nezbytných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 dosáhnout fiskální korekce ve výši nejméně 0,25 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016, při zohlednění odchylky povolené pro účely provádění významných strukturálních reforem. Zajistit, aby se přezkum výdajů stal nedílnou součástí rozpočtového procesu. Bezodkladně a důsledně provést program privatizace a využít výnosů z ní k dosažení dalšího pokroku při odpovídajícím snižování míry hrubého veřejného dluhu. Do září 2015 provést zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, zejména revizi daňových výdajů a katastrálních hodnot, jakož i opatření, která mají zlepšit dodržování daňových předpisů.

| 2. | Přijmout zamýšlený národní strategický plán pro přístavy a logistiku a podpořit tak prostřednictvím lepších spojení intermodální dopravu. Zajistit plnou funkčnost Agentury pro územní soudržnost a dosáhnout tak výrazného zlepšení při správě finančních prostředků EU. |
| --- | --- |

2.

Přijmout zamýšlený národní strategický plán pro přístavy a logistiku a podpořit tak prostřednictvím lepších spojení intermodální dopravu. Zajistit plnou funkčnost Agentury pro územní soudržnost a dosáhnout tak výrazného zlepšení při správě finančních prostředků EU.

| 3. | Přijmout a provést připravované zákony, jejichž cílem je zlepšit institucionální rámec a modernizovat veřejnou správu. Do poloviny roku 2015 provést revizi ustanovení o promlčení. Zajistit, aby reformy přijaté za účelem zvýšení efektivnosti civilního soudnictví pomohly zkrátit délku řízení. |
| --- | --- |

3.

Přijmout a provést připravované zákony, jejichž cílem je zlepšit institucionální rámec a modernizovat veřejnou správu. Do poloviny roku 2015 provést revizi ustanovení o promlčení. Zajistit, aby reformy přijaté za účelem zvýšení efektivnosti civilního soudnictví pomohly zkrátit délku řízení.

| 4. | Do konce roku 2015 zavést závazná opatření na odstranění zbývajících nedostatků v oblasti správy a řízení bank, provést dohodnutou reformu nadací a přijmout opatření s cílem urychlit plošné snížení nesplácených úvěrů. |
| --- | --- |

4.

Do konce roku 2015 zavést závazná opatření na odstranění zbývajících nedostatků v oblasti správy a řízení bank, provést dohodnutou reformu nadací a přijmout opatření s cílem urychlit plošné snížení nesplácených úvěrů.

| 5. | Přijmout právní předpisy pro koncipování a využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a posílení aktivních politik na trhu práce. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí prosazovat účinný rámec pro smluvní vyjednávání na nižší úrovni. Jako součást úsilí v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí přijmout a realizovat plánovanou školní reformu a rozšířit odborně zaměřené terciární vzdělávání. |
| --- | --- |

5.

Přijmout právní předpisy pro koncipování a využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a posílení aktivních politik na trhu práce. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí prosazovat účinný rámec pro smluvní vyjednávání na nižší úrovni. Jako součást úsilí v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí přijmout a realizovat plánovanou školní reformu a rozšířit odborně zaměřené terciární vzdělávání.

| 6. | Provést program zjednodušování regulačního prostředí na období 2015–2017 a snížit tak administrativní a regulační zátěž. Přijmout opatření na podporu hospodářské soutěže ve všech odvětvích, na něž se vztahují právní předpisy o hospodářské soutěži, a přijmout rozhodná opatření s cílem odstranit zbývající překážky. Zajistit, aby zakázky na místní veřejné služby, jež nejsou v souladu s požadavky pro zadávání zakázek interním poskytovatelům, byly napraveny nejpozději do konce roku 2015. |
| --- | --- |

6.

Provést program zjednodušování regulačního prostředí na období 2015–2017 a snížit tak administrativní a regulační zátěž. Přijmout opatření na podporu hospodářské soutěže ve všech odvětvích, na něž se vztahují právní předpisy o hospodářské soutěži, a přijmout rozhodná opatření s cílem odstranit zbývající překážky. Zajistit, aby zakázky na místní veřejné služby, jež nejsou v souladu s požadavky pro zadávání zakázek interním poskytovatelům, byly napraveny nejpozději do konce roku 2015.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 57).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

6

(7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

7

(8)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

8

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/66

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2015

(2015/C 272/17)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Lotyšska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Lotyšska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Lotyšsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Lotyšsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Lotyšsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Lotyšsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 15. dubna 2015 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj programu stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 15. dubna 2015 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj programu stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Lotyšsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Lotyšsko také těží z provádění doložky o systémové důchodové reformě, jak potvrzuje Eurostat. Lotyšsko ve svém letošním programu stability požádalo o dočasné odchýlení se od postupu korekce požadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle, neboť pokračuje v provádění zásadní strukturální reformy zdravotnictví. Rozpočtové náklady na reformu zdravotnictví dosahují v roce 2016 výše 0,2 % HDP. Odhaduje se, že reforma do roku 2023 zvýší zaměstnanost o 0,6 % a úroveň HDP o 2,2 %. Pozitivní dopad na růst a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí je posuzován jako reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 však předpokládaný strukturální schodek ve výši 2,2 % HDP v roce 2016 převyšuje dostatečnou rezervu vzhledem k referenční hodnotě schodku ve výši 3 % HDP stanovené Smlouvou, která by měla být dodržena, má-li být použitelná doložka o strukturálních reformách. Proto Rada sice uznává opodstatněnost pokračující reformy zdravotnictví, ale domnívá se, že Lotyšsko neplní požadavky tak, aby mohlo v roce 2016 těžit z požadované dočasné odchylky. |
| --- | --- |

(8)

Na Lotyšsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Lotyšsko také těží z provádění doložky o systémové důchodové reformě, jak potvrzuje Eurostat. Lotyšsko ve svém letošním programu stability požádalo o dočasné odchýlení se od postupu korekce požadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle, neboť pokračuje v provádění zásadní strukturální reformy zdravotnictví. Rozpočtové náklady na reformu zdravotnictví dosahují v roce 2016 výše 0,2 % HDP. Odhaduje se, že reforma do roku 2023 zvýší zaměstnanost o 0,6 % a úroveň HDP o 2,2 %. Pozitivní dopad na růst a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí je posuzován jako reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 však předpokládaný strukturální schodek ve výši 2,2 % HDP v roce 2016 převyšuje dostatečnou rezervu vzhledem k referenční hodnotě schodku ve výši 3 % HDP stanovené Smlouvou, která by měla být dodržena, má-li být použitelná doložka o strukturálních reformách. Proto Rada sice uznává opodstatněnost pokračující reformy zdravotnictví, ale domnívá se, že Lotyšsko neplní požadavky tak, aby mohlo v roce 2016 těžit z požadované dočasné odchylky.

| (9) | Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje víceméně stabilní celkový schodek ve výši 1,4 % HDP v roce 2016 a 1,3 % v roce 2017, se zvýšením na 1,7 % v roce 2018. K dosažení těchto cílů zamýšlí vláda dosáhnout strukturálního schodku ve výši 1,8 % HDP v roce 2016 a od roku 2017 1,4 % HDP. Postup korekce v rámci programu stability zahrnuje odchylku na základě doložky o strukturální reformě, kterou u Lotyšska zřejmě nelze použít, a klasifikuje plánované dodatečné výdaje na obranu v období 2016–2019 jako jednorázové položky. Podle programu stability se předpokládá, že míra veřejného zadlužení klesne z 37 % HDP v roce 2015 na 34 % HDP do roku 2018, s určitými ročními výkyvy během tohoto období kvůli akumulaci likvidních aktiv pro účely řízení dluhu. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Opatření pro rok 2015 byla do značné míry provedena, jak bylo plánováno. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 Lotyšsko v roce 2015 splňuje požadavek vzhledem k použití doložky o systémové důchodové reformě. V roce 2016 hrozí významná odchylka. Je zapotřebí, aby se strukturální saldo zlepšilo o 0,3 % HDP se zohledněním tolerované odchylky pro systémovou důchodovou reformu. Na základě prognózy Komise se o 0,3 % HDP zhoršuje, což je také spojeno s tím, že výdaje na obranu nelze klasifikovat jako jednorázová opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Lotyšsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(9)

Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje víceméně stabilní celkový schodek ve výši 1,4 % HDP v roce 2016 a 1,3 % v roce 2017, se zvýšením na 1,7 % v roce 2018. K dosažení těchto cílů zamýšlí vláda dosáhnout strukturálního schodku ve výši 1,8 % HDP v roce 2016 a od roku 2017 1,4 % HDP. Postup korekce v rámci programu stability zahrnuje odchylku na základě doložky o strukturální reformě, kterou u Lotyšska zřejmě nelze použít, a klasifikuje plánované dodatečné výdaje na obranu v období 2016–2019 jako jednorázové položky. Podle programu stability se předpokládá, že míra veřejného zadlužení klesne z 37 % HDP v roce 2015 na 34 % HDP do roku 2018, s určitými ročními výkyvy během tohoto období kvůli akumulaci likvidních aktiv pro účely řízení dluhu. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Opatření pro rok 2015 byla do značné míry provedena, jak bylo plánováno. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 Lotyšsko v roce 2015 splňuje požadavek vzhledem k použití doložky o systémové důchodové reformě. V roce 2016 hrozí významná odchylka. Je zapotřebí, aby se strukturální saldo zlepšilo o 0,3 % HDP se zohledněním tolerované odchylky pro systémovou důchodovou reformu. Na základě prognózy Komise se o 0,3 % HDP zhoršuje, což je také spojeno s tím, že výdaje na obranu nelze klasifikovat jako jednorázová opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Lotyšsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (10) | Právě se zřizuje národní nezávislá akreditační agentura a rozvíjí se nový model financování zaměřený na kvalitu pro lotyšské vysokoškolské vzdělávání. Navzdory určitému pokroku při reformě systému výzkumu a inovací, v souladu s rámcem pro inteligentní specializaci, přináší nedostatečné veřejné financování do roztříštěného systému výzkumu a inovací jen slabé vědecké výsledky. Lotyšsko v roce 2013 investovalo jen okolo 0,6 % HDP do výzkumu a vývoje – jedná se o třetí nejnižší úroveň v Unii. Intenzita výzkumu a vývoje ve veřejném sektoru dosáhla v roce 2013 pouze 0,43 % HDP. Nedostatek inovací a soukromých investic do odvětví s vyšší přidanou hodnotou a odvětví s intenzivním využitím znalostí brzdí konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(10)

Právě se zřizuje národní nezávislá akreditační agentura a rozvíjí se nový model financování zaměřený na kvalitu pro lotyšské vysokoškolské vzdělávání. Navzdory určitému pokroku při reformě systému výzkumu a inovací, v souladu s rámcem pro inteligentní specializaci, přináší nedostatečné veřejné financování do roztříštěného systému výzkumu a inovací jen slabé vědecké výsledky. Lotyšsko v roce 2013 investovalo jen okolo 0,6 % HDP do výzkumu a vývoje – jedná se o třetí nejnižší úroveň v Unii. Intenzita výzkumu a vývoje ve veřejném sektoru dosáhla v roce 2013 pouze 0,43 % HDP. Nedostatek inovací a soukromých investic do odvětví s vyšší přidanou hodnotou a odvětví s intenzivním využitím znalostí brzdí konkurenceschopnost.

| (11) | Navzdory učiněnému pokroku v oblasti snižování nezaměstnanosti je zapotřebí dalších kroků k prevenci nezaměstnanosti mladých a jejích negativních dlouhodobých důsledků, vzhledem k úbytku pracovní síly. Lotyšsko učinilo jistý pokrok v reformě odborného vzdělávání a přípravy a v reformě učňovské přípravy jakožto jejich složky; problémem ovšem zůstává, že nejsou atraktivní kvůli omezenému zapojení malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(11)

Navzdory učiněnému pokroku v oblasti snižování nezaměstnanosti je zapotřebí dalších kroků k prevenci nezaměstnanosti mladých a jejích negativních dlouhodobých důsledků, vzhledem k úbytku pracovní síly. Lotyšsko učinilo jistý pokrok v reformě odborného vzdělávání a přípravy a v reformě učňovské přípravy jakožto jejich složky; problémem ovšem zůstává, že nejsou atraktivní kvůli omezenému zapojení malých a středních podniků.

| (12) | Navzdory významné míře analytické a plánovací činnosti, jež byla provedena, reformy sociální pomoci nepokročily a nejsou podepřeny dostatečnými rozpočtovými plány. Nízký rozsah a malá přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a dávek sociální výpomoci brání efektivním krokům v oblasti snižování chudoby, sociálního vyloučení, a pokud jde o vysoký stupeň nerovnosti. Za těchto podmínek je dopad sociálních výdajů na snižování chudoby malý. V roce 2014 bylo 32,7 % obyvatel Lotyšska ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením a nerovnost v příjmech zůstává mezi nejvyššími v Unii. Financování a rozsah aktivních politik na trhu práce zůstávají ve srovnání s ostatními členskými státy nízké. Vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy zůstává jako demotivační faktor pro formální zaměstnávání a snižuje poptávku po pracovnících s nízkou kvalifikací; významný nevyužitý potenciál přitom vykazuje ekologické zdanění a účinné zdanění majetku. Nízké financování veřejné zdravotní péče a vysoké přímé poplatky, nedostatečné zaměření na výkonnostní pobídky a efektivnost, jakož i nedostatečná koordinace potřebné péče, vedou ke snížené dostupnosti systému zdravotnictví pro velký podíl obyvatelstva. Je nezbytné pokračovat v opatřeních ke zlepšení dostupnosti, nákladové efektivnosti a kvality systému zdravotnictví a napojit financování nemocnic na výkonnostní mechanismy. |
| --- | --- |

(12)

Navzdory významné míře analytické a plánovací činnosti, jež byla provedena, reformy sociální pomoci nepokročily a nejsou podepřeny dostatečnými rozpočtovými plány. Nízký rozsah a malá přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a dávek sociální výpomoci brání efektivním krokům v oblasti snižování chudoby, sociálního vyloučení, a pokud jde o vysoký stupeň nerovnosti. Za těchto podmínek je dopad sociálních výdajů na snižování chudoby malý. V roce 2014 bylo 32,7 % obyvatel Lotyšska ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením a nerovnost v příjmech zůstává mezi nejvyššími v Unii. Financování a rozsah aktivních politik na trhu práce zůstávají ve srovnání s ostatními členskými státy nízké. Vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy zůstává jako demotivační faktor pro formální zaměstnávání a snižuje poptávku po pracovnících s nízkou kvalifikací; významný nevyužitý potenciál přitom vykazuje ekologické zdanění a účinné zdanění majetku. Nízké financování veřejné zdravotní péče a vysoké přímé poplatky, nedostatečné zaměření na výkonnostní pobídky a efektivnost, jakož i nedostatečná koordinace potřebné péče, vedou ke snížené dostupnosti systému zdravotnictví pro velký podíl obyvatelstva. Je nezbytné pokračovat v opatřeních ke zlepšení dostupnosti, nákladové efektivnosti a kvality systému zdravotnictví a napojit financování nemocnic na výkonnostní mechanismy.

| (13) | Lotyšsko učinilo významný pokrok, pokud jde o reformu systému soudnictví. Podíl vyřešených občanskoprávních a obchodních sporů však zůstává nízký, což vytváří další zátěž pro podniky. Měla by být posílena role Soudní rady a soudních předsedajících při provádění soudních reforem. Nedostatky existují, pokud jde o boj proti daňovým únikům a vhodný výběr daní, a míra vyhýbání se daňovým povinnostem zůstává stále vysoká. Byl sice přijat insolvenční zákon, ale problémy přetrvávají, pokud jde o řádnou insolvenční politiku a efektivní systém dozoru ze strany insolvenčních správců. Podnikatelskému prostředí a kvalitě veřejných služeb by prospěla razantnější opatření proti konfliktu zájmů a korupci, a to zejména v citlivých odvětvích, jako jsou veřejné zakázky, stavebnictví a zdravotnictví. Žádného pokroku nebylo dosaženo, pokud jde o návrhy Rady pro hospodářskou soutěž na změnu zákona o hospodářské soutěži s cílem poskytnout Radě pro hospodářskou soutěž větší institucionální a finanční nezávislost, aby mohla účinně zasahovat vůči veřejným subjektům.Zákon o veřejné službě nebyl přijat parlamentem. Bude důležité, aby byly zahrnuty místní vládní instituce. |
| --- | --- |

(13)

Lotyšsko učinilo významný pokrok, pokud jde o reformu systému soudnictví. Podíl vyřešených občanskoprávních a obchodních sporů však zůstává nízký, což vytváří další zátěž pro podniky. Měla by být posílena role Soudní rady a soudních předsedajících při provádění soudních reforem. Nedostatky existují, pokud jde o boj proti daňovým únikům a vhodný výběr daní, a míra vyhýbání se daňovým povinnostem zůstává stále vysoká. Byl sice přijat insolvenční zákon, ale problémy přetrvávají, pokud jde o řádnou insolvenční politiku a efektivní systém dozoru ze strany insolvenčních správců. Podnikatelskému prostředí a kvalitě veřejných služeb by prospěla razantnější opatření proti konfliktu zájmů a korupci, a to zejména v citlivých odvětvích, jako jsou veřejné zakázky, stavebnictví a zdravotnictví. Žádného pokroku nebylo dosaženo, pokud jde o návrhy Rady pro hospodářskou soutěž na změnu zákona o hospodářské soutěži s cílem poskytnout Radě pro hospodářskou soutěž větší institucionální a finanční nezávislost, aby mohla účinně zasahovat vůči veřejným subjektům.Zákon o veřejné službě nebyl přijat parlamentem. Bude důležité, aby byly zahrnuty místní vládní instituce.

| (14) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lotyšsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lotyšsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(14)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lotyšsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lotyšsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (15) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(15)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (16) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení určené členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Lotyšsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(16)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení určené členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Lotyšsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Lotyšsku v období 2015–2016:

| 1. | Zajistit, aby se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v letech 2015 a 2016 omezovala na odchylku spojenou se systémovou důchodovou reformou. |
| --- | --- |

1.

Zajistit, aby se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v letech 2015 a 2016 omezovala na odchylku spojenou se systémovou důchodovou reformou.

| 2. | Zlepšit odborné vzdělávání a přípravu, urychlit reformu vzdělávacích osnov a zvýšit nabídku učení zaměřeného na praxi. Zajistit, aby nový model financování systému vysokoškolského vzdělávání odměňoval kvalitu. Lépe zacílit financování výzkumu a vytvářet pobídky pro soukromé investice do inovací na základě rámce pro inteligentní specializaci. |
| --- | --- |

2.

Zlepšit odborné vzdělávání a přípravu, urychlit reformu vzdělávacích osnov a zvýšit nabídku učení zaměřeného na praxi. Zajistit, aby nový model financování systému vysokoškolského vzdělávání odměňoval kvalitu. Lépe zacílit financování výzkumu a vytvářet pobídky pro soukromé investice do inovací na základě rámce pro inteligentní specializaci.

| 3. | Učinit konkrétní kroky k reformě sociální pomoci a zajištění přiměřenosti dávek a přijmout opatření ke zvýšení zaměstnatelnosti. Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunem daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst. Přijmout opatření ke zlepšení dostupnosti, nákladové efektivnosti a kvality systému zdravotnictví a napojit financování nemocnic na výkonnostní mechanismy. |
| --- | --- |

3.

Učinit konkrétní kroky k reformě sociální pomoci a zajištění přiměřenosti dávek a přijmout opatření ke zvýšení zaměstnatelnosti. Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunem daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst. Přijmout opatření ke zlepšení dostupnosti, nákladové efektivnosti a kvality systému zdravotnictví a napojit financování nemocnic na výkonnostní mechanismy.

| 4. | Zlepšit efektivnost systému soudnictví zvýšením odpovědnosti všech stran (včetně insolvenčních správců), zajištěním přiměřených prostředků pro boj proti daňovým únikům a posílením role Soudní rady. Zlepšit navrhovaný zákon o veřejné službě v zájmu posílení režimu pro řešení střetu zájmů a sladit odměňování se zodpovědnostmi. |
| --- | --- |

4.

Zlepšit efektivnost systému soudnictví zvýšením odpovědnosti všech stran (včetně insolvenčních správců), zajištěním přiměřených prostředků pro boj proti daňovým únikům a posílením role Soudní rady. Zlepšit navrhovaný zákon o veřejné službě v zájmu posílení režimu pro řešení střetu zájmů a sladit odměňování se zodpovědnostmi.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 63).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

(6)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

6

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/70

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Litvy na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2015

(2015/C 272/18)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Litvy na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Litvy na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které Litva není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které Litva není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Litvě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Litva učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Litvě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Litva učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 13. dubna 2015 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 13. dubna 2015 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 Litva požaduje použití doložky o důchodové reformě. Litva rozpočtové náklady důchodové reformy odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2016. S výhradou potvrzení ze strany Eurostatu, že důchodová reforma splňuje nezbytné podmínky, a s ohledem na skutečnost, že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku, se Rada domnívá, že by Litvě mohla být v roce 2016 povolena požadovaná dočasná odchylka od postupu korekce vyžadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle. Vláda ve svém programu stability plánuje dosáhnout celkového schodku státního rozpočtu ve výši 1,2 % HDP v roce 2015 a změnit jej do roku 2018 na přebytek ve výši 0,7 %. Vláda zamýšlí držet se střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – po celé programové období. Podle programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 42,2 % v roce 2015 a pak bude klesat na 32,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko určitého odchýlení se od požadovaného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 kvůli překročení čistého růstu výdajů ve výši 0,3 % HDP nad referenční hodnotu. V případě období 2015–2016 se strukturální saldo i růst výdajů významně odchylují od požadovaného postupu korekce, což naznačuje riziko významného odchýlení v roce 2016. V obou letech proto budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Litva ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Navíc by navzdory nedávnému pokroku měl byl dále zlepšen současný fiskální rámec posílením jeho závaznosti a zajištěním plné soudržnosti s daňovými ustanoveními EU. Daňové výnosy Litvy se do velké míry odvíjejí od nepřímých daní a zdanění práce, zatímco podíl environmentálního zdanění a zdaňování majetku zůstává velmi nízký. Litva nadále čelí problémům v oblasti dodržování daňových předpisů, zejména pokud jde o DPH. |
| --- | --- |

(8)

Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 Litva požaduje použití doložky o důchodové reformě. Litva rozpočtové náklady důchodové reformy odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2016. S výhradou potvrzení ze strany Eurostatu, že důchodová reforma splňuje nezbytné podmínky, a s ohledem na skutečnost, že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku, se Rada domnívá, že by Litvě mohla být v roce 2016 povolena požadovaná dočasná odchylka od postupu korekce vyžadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle. Vláda ve svém programu stability plánuje dosáhnout celkového schodku státního rozpočtu ve výši 1,2 % HDP v roce 2015 a změnit jej do roku 2018 na přebytek ve výši 0,7 %. Vláda zamýšlí držet se střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – po celé programové období. Podle programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 42,2 % v roce 2015 a pak bude klesat na 32,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko určitého odchýlení se od požadovaného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 kvůli překročení čistého růstu výdajů ve výši 0,3 % HDP nad referenční hodnotu. V případě období 2015–2016 se strukturální saldo i růst výdajů významně odchylují od požadovaného postupu korekce, což naznačuje riziko významného odchýlení v roce 2016. V obou letech proto budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Litva ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Navíc by navzdory nedávnému pokroku měl byl dále zlepšen současný fiskální rámec posílením jeho závaznosti a zajištěním plné soudržnosti s daňovými ustanoveními EU. Daňové výnosy Litvy se do velké míry odvíjejí od nepřímých daní a zdanění práce, zatímco podíl environmentálního zdanění a zdaňování majetku zůstává velmi nízký. Litva nadále čelí problémům v oblasti dodržování daňových předpisů, zejména pokud jde o DPH.

| (9) | Litva čelí problému podstatného poklesu počtu obyvatel v produktivním věku, který je dán demograficky, migrací a špatným fungováním zdravotnictví. Trvale nízká úroveň účasti na celoživotním učení nevede k posílení lidského kapitálu, zlepšování zaměstnatelnosti či zvyšování produktivity. Školy vykazují nadprůměrně vysoký podíl osob s problémy v oblasti základních dovedností, což naznačuje, že je zapotřebí modernizovat odbornou přípravu učitelů a podpořit jejich pokračující profesní rozvoj. Nabízené vzdělávání a odporná příprava neodpovídají vždy potřebám na trhu práce. Podíl studentů, kteří v rámci sekundárního vzdělávání absolvují programy dalšího odborného vzdělávání či odborné přípravy, je nízký. Litva podniká kroky ke zlepšení a rozšíření učňovské přípravy a učení se prací, ale počet a kvalita takových programů jsou stále nedostačující. Počet nemocničních lůžek na obyvatele zůstává ve srovnání se zbytkem Unie vysoký, což naznačuje, že možná existuje nerovnováha v poskytování zdravotní péče. Současně zůstávají nízké celkové veřejné investice do zdravotnictví. Hlášená vysoká četnost neoficiálních plateb za služby lékařské péče společně s obavami týkajícími se korupce v rámci veřejných zakázek týkajících se zdravotnického zboží ukazují na potřebu zlepšit správu zdravotnictví. |
| --- | --- |

(9)

Litva čelí problému podstatného poklesu počtu obyvatel v produktivním věku, který je dán demograficky, migrací a špatným fungováním zdravotnictví. Trvale nízká úroveň účasti na celoživotním učení nevede k posílení lidského kapitálu, zlepšování zaměstnatelnosti či zvyšování produktivity. Školy vykazují nadprůměrně vysoký podíl osob s problémy v oblasti základních dovedností, což naznačuje, že je zapotřebí modernizovat odbornou přípravu učitelů a podpořit jejich pokračující profesní rozvoj. Nabízené vzdělávání a odporná příprava neodpovídají vždy potřebám na trhu práce. Podíl studentů, kteří v rámci sekundárního vzdělávání absolvují programy dalšího odborného vzdělávání či odborné přípravy, je nízký. Litva podniká kroky ke zlepšení a rozšíření učňovské přípravy a učení se prací, ale počet a kvalita takových programů jsou stále nedostačující. Počet nemocničních lůžek na obyvatele zůstává ve srovnání se zbytkem Unie vysoký, což naznačuje, že možná existuje nerovnováha v poskytování zdravotní péče. Současně zůstávají nízké celkové veřejné investice do zdravotnictví. Hlášená vysoká četnost neoficiálních plateb za služby lékařské péče společně s obavami týkajícími se korupce v rámci veřejných zakázek týkajících se zdravotnického zboží ukazují na potřebu zlepšit správu zdravotnictví.

| (10) | Přijatá opatření v oblasti důchodové reformy nedostačují k řešení problému střednědobé udržitelnosti důchodového systému. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se v období do roku 2026 postupně zvyšuje, ale důchodový systém nezohledňuje ukazatele týkající se očekávané délky života. Kromě toho jsou nejasná pravidla valorizace důchodů. Nízká účast v plánech dobrovolného penzijního spoření a absence plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění vytvářejí riziko pro budoucí přiměřenost důchodů. Vláda zamýšlí provést komplexní reformu důchodového systému jako součást širšího „nového sociálního modelu“. Tato strategie však nebyla ještě finalizována a přijata a nejprve musí být dokončena konzultace se sociálními partnery. Litva zavedla opatření finanční podpory pro starší osoby a finanční pobídky pro zaměstnávání starších pracovníků. Komplexní strategie pro aktivní stárnutí ovšem stále chybí. |
| --- | --- |

(10)

Přijatá opatření v oblasti důchodové reformy nedostačují k řešení problému střednědobé udržitelnosti důchodového systému. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se v období do roku 2026 postupně zvyšuje, ale důchodový systém nezohledňuje ukazatele týkající se očekávané délky života. Kromě toho jsou nejasná pravidla valorizace důchodů. Nízká účast v plánech dobrovolného penzijního spoření a absence plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění vytvářejí riziko pro budoucí přiměřenost důchodů. Vláda zamýšlí provést komplexní reformu důchodového systému jako součást širšího „nového sociálního modelu“. Tato strategie však nebyla ještě finalizována a přijata a nejprve musí být dokončena konzultace se sociálními partnery. Litva zavedla opatření finanční podpory pro starší osoby a finanční pobídky pro zaměstnávání starších pracovníků. Komplexní strategie pro aktivní stárnutí ovšem stále chybí.

| (11) | Přes 30 % obyvatelstva Litvy je ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením. Reforma peněžní sociální výpomoci společně s dopadem zlepšené hospodářské situace vedou ke značnému snižování výdajů a počtu příjemců sociální výpomoci. Aktivní opatření na trhu práce a další služby na podporu příjemců jsou však stále omezené. |
| --- | --- |

(11)

Přes 30 % obyvatelstva Litvy je ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením. Reforma peněžní sociální výpomoci společně s dopadem zlepšené hospodářské situace vedou ke značnému snižování výdajů a počtu příjemců sociální výpomoci. Aktivní opatření na trhu práce a další služby na podporu příjemců jsou však stále omezené.

| (12) | Litva učinila výrazný pokrok na poli reforem státních podniků a přijala právní předpisy s cílem zajistit, aby tyto reformy měly dlouhodobý účinek. Vláda dokončila oddělení obchodních a neobchodních činností, které jsou nyní zveřejňovány ve výročních zprávách. U zbývajících státních podniků se požaduje, aby do konce září 2015 jmenovaly nezávislé členy rady. |
| --- | --- |

(12)

Litva učinila výrazný pokrok na poli reforem státních podniků a přijala právní předpisy s cílem zajistit, aby tyto reformy měly dlouhodobý účinek. Vláda dokončila oddělení obchodních a neobchodních činností, které jsou nyní zveřejňovány ve výročních zprávách. U zbývajících státních podniků se požaduje, aby do konce září 2015 jmenovaly nezávislé členy rady.

| (13) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Litvy, kterou zveřejnila ve své zprávě o Litvě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Litvě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. |
| --- | --- |

(13)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Litvy, kterou zveřejnila ve své zprávě o Litvě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Litvě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

| (14) | Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(14)

Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (15) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Litva rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení, |
| --- | --- |

(15)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Litva rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

DOPORUČUJE Litvě v období 2015–2016:

| 1. | Vyhnout se v roce 2015 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle a zajistit, aby se odchylka v roce 2016 omezovala na dávky spojené se systémovou důchodovou reformou. Rozšířit daňovou základnu a zlepšit dodržování daňových předpisů. |
| --- | --- |

1.

Vyhnout se v roce 2015 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle a zajistit, aby se odchylka v roce 2016 omezovala na dávky spojené se systémovou důchodovou reformou. Rozšířit daňovou základnu a zlepšit dodržování daňových předpisů.

| 2. | Řešit problém snižujícího se počtu obyvatel v produktivním věku zlepšením relevantnosti vzdělávání ve vztahu k trhu práce, zvýšením počtu osob s dosaženým vzděláním v oblasti základních dovedností a zlepšením fungování zdravotnictví; snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunem daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst. |
| --- | --- |

2.

Řešit problém snižujícího se počtu obyvatel v produktivním věku zlepšením relevantnosti vzdělávání ve vztahu k trhu práce, zvýšením počtu osob s dosaženým vzděláním v oblasti základních dovedností a zlepšením fungování zdravotnictví; snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunem daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst.

| 3. | Přijmout komplexní reformu penzijního systému, která bude rovněž řešit otázku dosažení přiměřenosti důchodů. Zlepšit rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a peněžité sociální pomoci a zlepšit uplatnitelnost na trhu práce u osob hledajících práci. |
| --- | --- |

3.

Přijmout komplexní reformu penzijního systému, která bude rovněž řešit otázku dosažení přiměřenosti důchodů. Zlepšit rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a peněžité sociální pomoci a zlepšit uplatnitelnost na trhu práce u osob hledajících práci.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Litvy z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 67).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

5

(6)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

6

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/73

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015

(2015/C 272/19)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Lucemburska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lucemburska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Lucemburska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lucemburska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Lucembursku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Lucembursko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Lucembursku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Lucembursko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 plánuje vláda snížení celkového přebytku z 0,6 % HDP v roce 2014 na 0,1 % HDP v roce 2015. Poté jej znovu plánuje zvýšit na 0,9 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje po celé programové období zachovat střednědobý cíl – strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability má vláda v úmyslu udržet poměr veřejného dluhu k HDP hluboko pod 60 % referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Očekává se, že během programového období se bude míra zadlužení pohybovat kolem 24 %, přičemž v roce 2016 dosáhne nejvyšší hodnoty mírně nad úrovní 24 % a poté do roku 2019 klesne pod 24 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2015 optimistický a po tomto roce reálný. Provádění rozpočtových opatření po roce 2016 je však ohroženo. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v letech 2015 a 2016 zůstat na úrovni střednědobého cíle. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Lucembursko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Lucemburský fiskální rámec byl výrazně posílen přijetím střednědobého rozpočtového rámce a zřízením fiskální rady. Je však třeba řešit významné nedostatky, pokud jde o pravidelné zveřejňování meziroční fiskální statistiky, která má velký význam pro sledování rozpočtového vývoje v reálném čase. |
| --- | --- |

(8)

Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 plánuje vláda snížení celkového přebytku z 0,6 % HDP v roce 2014 na 0,1 % HDP v roce 2015. Poté jej znovu plánuje zvýšit na 0,9 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje po celé programové období zachovat střednědobý cíl – strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability má vláda v úmyslu udržet poměr veřejného dluhu k HDP hluboko pod 60 % referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Očekává se, že během programového období se bude míra zadlužení pohybovat kolem 24 %, přičemž v roce 2016 dosáhne nejvyšší hodnoty mírně nad úrovní 24 % a poté do roku 2019 klesne pod 24 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2015 optimistický a po tomto roce reálný. Provádění rozpočtových opatření po roce 2016 je však ohroženo. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v letech 2015 a 2016 zůstat na úrovni střednědobého cíle. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Lucembursko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Lucemburský fiskální rámec byl výrazně posílen přijetím střednědobého rozpočtového rámce a zřízením fiskální rady. Je však třeba řešit významné nedostatky, pokud jde o pravidelné zveřejňování meziroční fiskální statistiky, která má velký význam pro sledování rozpočtového vývoje v reálném čase.

| (9) | Očekávaný pokles příjmů ze spotřební daně v důsledku změny zákona o elektronickém obchodu ukazuje na to, že minimálně jedna část daňových příjmů je nestabilní. Aby byla lépe zajištěna jejich předvídatelnost, bylo by potřeba dále rozšířit daňovou základnu a harmonizovat zdanění, zejména prostřednictvím přezkumu současného nízkého zdanění nemovitostí, a více využívat alternativní zdroje včetně ekologických daní. Byly zahájeny přípravné práce na komplexní daňové reformě (vstoupit v platnost má v roce 2017). |
| --- | --- |

(9)

Očekávaný pokles příjmů ze spotřební daně v důsledku změny zákona o elektronickém obchodu ukazuje na to, že minimálně jedna část daňových příjmů je nestabilní. Aby byla lépe zajištěna jejich předvídatelnost, bylo by potřeba dále rozšířit daňovou základnu a harmonizovat zdanění, zejména prostřednictvím přezkumu současného nízkého zdanění nemovitostí, a více využívat alternativní zdroje včetně ekologických daní. Byly zahájeny přípravné práce na komplexní daňové reformě (vstoupit v platnost má v roce 2017).

| (10) | Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je navzdory nedávné reformě důchodového systému ohrožena růstem výdajů na důchody a trvalým nárůstem výdajů na dlouhodobou péči. Pojištění dlouhodobé péče má v roce 2015 (6) vykázat schodek a jeho rezervy se mají postupně snižovat, takže již v roce 2017 budou pod úrovní zákonného minima ve výši 10 % výdajů. V rozpočtu na rok 2015 byla přijata některá potenciálně úsporná opatření (7). Plánovaná reforma pojištění dlouhodobé péče, jejímž cílem je poskytnout potřebným osobám dlouhodobou péči s odpovídající úrovní služeb a zajistit odpovídající financování, se dosud nepromítla do právních předpisů. Reforma důchodového systému z roku 2012 nebyla dost ambiciózní: propastí mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu se zabývala pouze zčásti. Nadále existuje několik možností předčasného odchodu do důchodu. Účast starších pracovníků na trhu práce zůstává v porovnání s ostatními členskými státy velmi nízká. Byl připraven legislativní návrh související s reformou důchodového systému, který mění zákoník práce (ohledně věku odchodu do důchodu). Návrh sestává z balíčku opatření, jehož cílem je udržet starší pracovníky v zaměstnání. |
| --- | --- |

(10)

Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je navzdory nedávné reformě důchodového systému ohrožena růstem výdajů na důchody a trvalým nárůstem výdajů na dlouhodobou péči. Pojištění dlouhodobé péče má v roce 2015 (6) vykázat schodek a jeho rezervy se mají postupně snižovat, takže již v roce 2017 budou pod úrovní zákonného minima ve výši 10 % výdajů. V rozpočtu na rok 2015 byla přijata některá potenciálně úsporná opatření (7). Plánovaná reforma pojištění dlouhodobé péče, jejímž cílem je poskytnout potřebným osobám dlouhodobou péči s odpovídající úrovní služeb a zajistit odpovídající financování, se dosud nepromítla do právních předpisů. Reforma důchodového systému z roku 2012 nebyla dost ambiciózní: propastí mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu se zabývala pouze zčásti. Nadále existuje několik možností předčasného odchodu do důchodu. Účast starších pracovníků na trhu práce zůstává v porovnání s ostatními členskými státy velmi nízká. Byl připraven legislativní návrh související s reformou důchodového systému, který mění zákoník práce (ohledně věku odchodu do důchodu). Návrh sestává z balíčku opatření, jehož cílem je udržet starší pracovníky v zaměstnání.

| (11) | Lucemburské hospodářství je charakterizováno značnými rozdíly v produktivitě práce v různých hospodářských odvětvích, přičemž produktivita ve finančním sektoru je oproti nefinančním odvětvím dvojnásobná. To znamená, že větší variabilita reálných odvětvových mezd – v souladu s odvětvovou produktivitou práce – by mohla podpořit přesun pracovní síly do nových konkurenceschopných odvětví nebo do odvětví, která trpí ztrátou nákladové konkurenceschopnosti. Nezbytným odvětvovým úpravám mezd v dlouhodobém horizontu stále brání překážky. |
| --- | --- |

(11)

Lucemburské hospodářství je charakterizováno značnými rozdíly v produktivitě práce v různých hospodářských odvětvích, přičemž produktivita ve finančním sektoru je oproti nefinančním odvětvím dvojnásobná. To znamená, že větší variabilita reálných odvětvových mezd – v souladu s odvětvovou produktivitou práce – by mohla podpořit přesun pracovní síly do nových konkurenceschopných odvětví nebo do odvětví, která trpí ztrátou nákladové konkurenceschopnosti. Nezbytným odvětvovým úpravám mezd v dlouhodobém horizontu stále brání překážky.

| (12) | Navzdory obecně dobře fungujícímu trhu práce a vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni je v Lucembursku relativně nízká míra zaměstnanosti starších pracovníků, žen a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Účinné aktivační politice stále brání institucionální překážky. Probíhají práce na důležité reformě veřejných služeb zaměstnanosti, jež má vést k poskytování individuálního poradenství uchazečům o zaměstnání; tuto reformu hodlá vláda završit do konce roku 2015. Byl sice vypracován návrh reformy odborného vzdělávání a přípravy a středoškolské reformy v zájmu zlepšení výsledků ve vzdělávání, zejména osob se znevýhodněným sociálně-ekonomickým zázemím, nebyl však přijat. Oznámená opatření týkající se mateřské dovolené a příspěvku na vzdělání, jakož i plánovaná reforma rodičovské dovolené by mohly přispět ke zvýšení účasti žen na trhu práce. Překážky bránící druhým výdělečně činným osobám v práci vyplývají ze systému „společného zdanění“ a ze stávající podoby systému sociálních dávek. Navzdory vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni jsou výsledky vzdělávání stále neuspokojivé a nadále je obtížné zlepšit situaci osob z přistěhovaleckého prostředí a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Nabídka na trhu práce se stále potýká s potížemi souvisejícími s institucionálními faktory a se stávající podobou systému sociálních dávek, jež jsou zdrojem problémů na trhu práce. |
| --- | --- |

(12)

Navzdory obecně dobře fungujícímu trhu práce a vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni je v Lucembursku relativně nízká míra zaměstnanosti starších pracovníků, žen a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Účinné aktivační politice stále brání institucionální překážky. Probíhají práce na důležité reformě veřejných služeb zaměstnanosti, jež má vést k poskytování individuálního poradenství uchazečům o zaměstnání; tuto reformu hodlá vláda završit do konce roku 2015. Byl sice vypracován návrh reformy odborného vzdělávání a přípravy a středoškolské reformy v zájmu zlepšení výsledků ve vzdělávání, zejména osob se znevýhodněným sociálně-ekonomickým zázemím, nebyl však přijat. Oznámená opatření týkající se mateřské dovolené a příspěvku na vzdělání, jakož i plánovaná reforma rodičovské dovolené by mohly přispět ke zvýšení účasti žen na trhu práce. Překážky bránící druhým výdělečně činným osobám v práci vyplývají ze systému „společného zdanění“ a ze stávající podoby systému sociálních dávek. Navzdory vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni jsou výsledky vzdělávání stále neuspokojivé a nadále je obtížné zlepšit situaci osob z přistěhovaleckého prostředí a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Nabídka na trhu práce se stále potýká s potížemi souvisejícími s institucionálními faktory a se stávající podobou systému sociálních dávek, jež jsou zdrojem problémů na trhu práce.

| (13) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lucembursku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. |
| --- | --- |

(13)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lucembursku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

| (14) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a domnívá se (8), že Lucembursko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje. |
| --- | --- |

(14)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a domnívá se (8), že Lucembursko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje.

| (15) | V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (9). Jako země, jejíž měnou je euro, by Lucembursko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení, |
| --- | --- |

(15)

V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (9). Jako země, jejíž měnou je euro, by Lucembursko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

DOPORUČUJE Lucembursku v období 2015–2016:

| 1. | Rozšířit daňovou základnu, zejména v oblasti spotřební daně, periodické daně z nemovitostí a ekologických daní. |
| --- | --- |

1.

Rozšířit daňovou základnu, zejména v oblasti spotřební daně, periodické daně z nemovitostí a ekologických daní.

| 2. | Snížit rozdíl mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu, a to omezováním předčasných odchodů do důchodu a provázáním zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu se změnami ve střední délce života. |
| --- | --- |

2.

Snížit rozdíl mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu, a to omezováním předčasných odchodů do důchodu a provázáním zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu se změnami ve střední délce života.

| 3. | V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy provést reformu systému stanovování mezd s cílem zajistit, aby vývoj mezd odpovídal produktivitě, zejména na odvětvové úrovni. |
| --- | --- |

3.

V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy provést reformu systému stanovování mezd s cílem zajistit, aby vývoj mezd odpovídal produktivitě, zejména na odvětvové úrovni.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 72).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, rozpočet na rok 2015, k dispozici na adrese http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

6

Budget de l'Assurance Dépendance

(7)  Opatření 255 a 256 rozpočtu na rok 2015, k dispozici na adrese http://www.budget.public.lu/.

7

(8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

8

(9)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

9

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/76

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2015

(2015/C 272/20)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maďarsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Maďarsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Maďarsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování. Pozornost je třeba věnovat především rizikům, která i přes určitý pokrok při obnovování rovnováhy běžného účtu platební bilance plynou ze stále vysoké záporné čisté pozice vůči zahraničí, dále rizikům plynoucím z vysoké úrovně veřejného zadlužení i z vysoké regulační zátěže finančního odvětví a vysokého podílu úvěrů v selhání, kvůli nimž je obtížné snížit zadlužení. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maďarsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Maďarsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Maďarsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování. Pozornost je třeba věnovat především rizikům, která i přes určitý pokrok při obnovování rovnováhy běžného účtu platební bilance plynou ze stále vysoké záporné čisté pozice vůči zahraničí, dále rizikům plynoucím z vysoké úrovně veřejného zadlužení i z vysoké regulační zátěže finančního odvětví a vysokého podílu úvěrů v selhání, kvůli nimž je obtížné snížit zadlužení.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Maďarsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo týkající se zadlužení v období 2013–2015. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 2,4 % HDP v roce 2015 a dále 1,6 % v roce 2018, přičemž na základě přepočteného strukturálního salda (5) se očekává, že střednědobý cíl (tj. strukturální schodek ve výši 1,7 % HDP) bude splněn do roku 2017. Podle konvergenčního programu vláda plánuje postupně snížit poměr dluhu k HDP na 74,9 % v roce 2015 a na 68,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro období do roku 2016 v podstatě reálný a pro další období optimistický. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, nebyla dostatečně upřesněna, zejména v období po roce 2016. Podle prognózy Komise z jara 2015 hrozí, že se strukturální saldo i čistý růst výdajů významně odchýlí od požadovaného postupu korekce směrem ke střednědobému cíli v roce 2015 a 2016. V letech 2015 a 2016 tedy budou nezbytná další opatření. Současně se předpokládá, že Maďarsko v roce 2015 dodrží přechodné pravidlo týkající se zadlužení a v roce 2016 po skončení přechodného období i referenční hodnotu pro snížení dluhu. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Maďarsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Maďarskému systému fiskálního řízení by prospělo, kdyby byl přísně uplatňován střednědobý rozpočtový rámec, jenž již má podobu právních předpisů, a fiskální radě byla přisouzena významnější analytická úloha. |
| --- | --- |

(8)

Na Maďarsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo týkající se zadlužení v období 2013–2015. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 2,4 % HDP v roce 2015 a dále 1,6 % v roce 2018, přičemž na základě přepočteného strukturálního salda (5) se očekává, že střednědobý cíl (tj. strukturální schodek ve výši 1,7 % HDP) bude splněn do roku 2017. Podle konvergenčního programu vláda plánuje postupně snížit poměr dluhu k HDP na 74,9 % v roce 2015 a na 68,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro období do roku 2016 v podstatě reálný a pro další období optimistický. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, nebyla dostatečně upřesněna, zejména v období po roce 2016. Podle prognózy Komise z jara 2015 hrozí, že se strukturální saldo i čistý růst výdajů významně odchýlí od požadovaného postupu korekce směrem ke střednědobému cíli v roce 2015 a 2016. V letech 2015 a 2016 tedy budou nezbytná další opatření. Současně se předpokládá, že Maďarsko v roce 2015 dodrží přechodné pravidlo týkající se zadlužení a v roce 2016 po skončení přechodného období i referenční hodnotu pro snížení dluhu. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Maďarsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Maďarskému systému fiskálního řízení by prospělo, kdyby byl přísně uplatňován střednědobý rozpočtový rámec, jenž již má podobu právních předpisů, a fiskální radě byla přisouzena významnější analytická úloha.

| (9) | Bankovní sektor se v posledních 12 měsících potýkal se stejnými problémy, zejména s problémem obnovy tržního poskytování úvěrů prostřednictvím lepších možností akumulace kapitálu a efektivnějšího pročištění portfolia. Od poloviny roku 2013 se poskytování bankovních úvěrů opírá především o dotované režimy, jež tvoří přibližně 40 % úvěrů pro malé a střední podniky. Kombinace značné daňové a regulační zátěže a vysoký podíl problematických půjček neposkytuje bankám nezbytné pobídky k tomu, aby zvýšily objem své běžné, nesubvencované úvěrové činnosti. Vnější expozice Maďarska a související rizika ohrožující finanční stabilitu se výrazně snížily díky nedávné konverzi hypotečních úvěrů v cizí měně na měnu místní. Devizové zadlužení domácností, vzniklé v dřívější době, současně nadále zůstává hlavním důvodem vysokého podílu nesplácených úvěrů. Úlevy týkající se úvěrů v cizí měně, které byly doposud přijaty, s výjimkou režimu národní agentury pro správu aktiv v sektoru domácností, nebyly povětšinou zaměřeny na dlužníky v obtížné situaci a je nepravděpodobné, že by vyřešily problém nesplácených úvěrů. Účinnému pročištění portfolia brání mimo jiné i málo aplikované zabavení majetku z hypotečního úvěru, jakož i neefektivnost soudního i mimosoudního řešení sporů. Dohoda, jež byla nedávno uzavřena s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj, zahrnuje řadu závazků, které vláda přijala k řešení problémů ve finančním sektoru, mimo jiné včetně postupného snižování bankovního odvodu a respektování zásady předchozí konzultace. Důsledné provádění těchto opatření by umožnilo návrat k solidnímu a předvídatelnému rámci finanční politiky. V průběhu minulého roku Maďarsko opakovaně rozšířilo přímé vlastnictví státu v bankovním sektoru. Státní intervence v bankovním sektoru prováděné prostřednictvím přímého vlastnictví mohou mít za následek významná fiskální rizika, i když jsou pouze dočasná. |
| --- | --- |

(9)

Bankovní sektor se v posledních 12 měsících potýkal se stejnými problémy, zejména s problémem obnovy tržního poskytování úvěrů prostřednictvím lepších možností akumulace kapitálu a efektivnějšího pročištění portfolia. Od poloviny roku 2013 se poskytování bankovních úvěrů opírá především o dotované režimy, jež tvoří přibližně 40 % úvěrů pro malé a střední podniky. Kombinace značné daňové a regulační zátěže a vysoký podíl problematických půjček neposkytuje bankám nezbytné pobídky k tomu, aby zvýšily objem své běžné, nesubvencované úvěrové činnosti. Vnější expozice Maďarska a související rizika ohrožující finanční stabilitu se výrazně snížily díky nedávné konverzi hypotečních úvěrů v cizí měně na měnu místní. Devizové zadlužení domácností, vzniklé v dřívější době, současně nadále zůstává hlavním důvodem vysokého podílu nesplácených úvěrů. Úlevy týkající se úvěrů v cizí měně, které byly doposud přijaty, s výjimkou režimu národní agentury pro správu aktiv v sektoru domácností, nebyly povětšinou zaměřeny na dlužníky v obtížné situaci a je nepravděpodobné, že by vyřešily problém nesplácených úvěrů. Účinnému pročištění portfolia brání mimo jiné i málo aplikované zabavení majetku z hypotečního úvěru, jakož i neefektivnost soudního i mimosoudního řešení sporů. Dohoda, jež byla nedávno uzavřena s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj, zahrnuje řadu závazků, které vláda přijala k řešení problémů ve finančním sektoru, mimo jiné včetně postupného snižování bankovního odvodu a respektování zásady předchozí konzultace. Důsledné provádění těchto opatření by umožnilo návrat k solidnímu a předvídatelnému rámci finanční politiky. V průběhu minulého roku Maďarsko opakovaně rozšířilo přímé vlastnictví státu v bankovním sektoru. Státní intervence v bankovním sektoru prováděné prostřednictvím přímého vlastnictví mohou mít za následek významná fiskální rizika, i když jsou pouze dočasná.

| (10) | Kvůli nedávným změnám v daňové oblasti (zavedení nových daní a zvýšení stávajících) došlo k návratu k dřívějšímu trendu zvyšování váhy odvětvových daní z příjmů právnických osob. Kvůli nepředvídatelnosti i selektivnosti těchto změn dochází k narušení investic napříč odvětvími. Přestože byla zavedena řada nových opatření, daňové zatížení některých skupin osob s nízkými příjmy zůstává jedním z nejvyšších v Unii, což postihuje zejména svobodné lidi. Zřejmě existuje prostor pro další přesunutí daňové zátěže na zdroje příjmů více podporující růst. V průběhu minulého roku byla zavedena různá opatření, která pomáhají posílit systémy boje proti daňovým únikům. Po úspěšném dokončení programu napojení registračních pokladen v maloobchodních prodejnách na online systém se nyní plánuje rozšířit v roce 2015 tento program na řadu tržních služeb. Byla snížena prahová hodnota, při jejímž překročení se musí předkládat podrobné přiznání k DPH. V roce 2015 byl zaveden systém pro elektronickou inspekci silničního nákladu, jehož hlavním cílem je snížit počet kolotočových podvodů v oblasti DPH. Stále však existuje značný prostor pro zlepšení administrativní účinnosti výběru daní a snížení nákladů na dodržování daňových předpisů, zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(10)

Kvůli nedávným změnám v daňové oblasti (zavedení nových daní a zvýšení stávajících) došlo k návratu k dřívějšímu trendu zvyšování váhy odvětvových daní z příjmů právnických osob. Kvůli nepředvídatelnosti i selektivnosti těchto změn dochází k narušení investic napříč odvětvími. Přestože byla zavedena řada nových opatření, daňové zatížení některých skupin osob s nízkými příjmy zůstává jedním z nejvyšších v Unii, což postihuje zejména svobodné lidi. Zřejmě existuje prostor pro další přesunutí daňové zátěže na zdroje příjmů více podporující růst. V průběhu minulého roku byla zavedena různá opatření, která pomáhají posílit systémy boje proti daňovým únikům. Po úspěšném dokončení programu napojení registračních pokladen v maloobchodních prodejnách na online systém se nyní plánuje rozšířit v roce 2015 tento program na řadu tržních služeb. Byla snížena prahová hodnota, při jejímž překročení se musí předkládat podrobné přiznání k DPH. V roce 2015 byl zaveden systém pro elektronickou inspekci silničního nákladu, jehož hlavním cílem je snížit počet kolotočových podvodů v oblasti DPH. Stále však existuje značný prostor pro zlepšení administrativní účinnosti výběru daní a snížení nákladů na dodržování daňových předpisů, zejména pro malé a střední podniky.

| (11) | V roce 2014 došlo celkově ke zlepšení na maďarském trhu práce, přičemž díky hospodářskému oživení se obnovuje zaměstnanost v soukromém sektoru. Přetrvávají značné problémy týkající se programu veřejných prací, který byl od roku 2011 výrazně rozšířen. Tento program zřejmě představuje neúčinnou a neefektivní aktivní politiku na trhu práce, která by mohla narušit řádné fungování trhu práce. Pokud by se tytéž prostředky vynaložily odlišným způsobem, měly by pro maďarské hospodářství potenciálně větší přínos. Rozpočtové náklady programu se za poslední čtyři roky zčtyřnásobily na 0,8 % HDP a očekává se, že se mezi roky 2015 a 2018 ještě zdvojnásobí, což zabrání tomu, aby byly zdroje využity pro nezbytné zkvalitnění odborné přípravy a služeb potřebných pro usnadnění účasti na otevřeném trhu práce. Existuje riziko, že veřejné práce takového rozsahu vyvolají výrazné účinky tzv. „zablokování“ a trvale nahradí systém sociálních dávek pro osoby s nízkou kvalifikací. Tento program není dostatečně koordinován s jinými opatřeními aktivní politiky na trhu práce a dostatečně nepodporuje reintegraci účastníků na otevřený trh práce. Míra úspěšného opuštění programu veřejných prací byla v první polovině roku 2014 pouze 13,8 %, což naznačuje, že veřejné práce dostatečně nepodporují reintegraci účastníků na trh práce. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané a osoby s nízkou kvalifikací (a nezaměstnané žijící ve znevýhodněných oblastech), v roce 2013 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělávání. Doba způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti (tři měsíce) nebyla prodloužena, a tudíž neodpovídá průměrné době (přes rok), kterou uchazeči o zaměstnání potřebují k nalezení zaměstnání. Realizovala se řada programů, které mají zlepšit začleňování Romů na trhu práce, a byl zaveden monitorovací systém. Měla by být vypracována efektivní koordinovaná politická opatření, jež by mohla výrazně snížit chudobu. Přestože ukazatele chudoby naznačují trend mírného zlepšování, úroveň chudoby zůstává zejména mezi Romy a dětmi na znepokojivě vysoké úrovni. Přetrvávají mezery v přiměřenosti i rozsahu sociální pomoci. |
| --- | --- |

(11)

V roce 2014 došlo celkově ke zlepšení na maďarském trhu práce, přičemž díky hospodářskému oživení se obnovuje zaměstnanost v soukromém sektoru. Přetrvávají značné problémy týkající se programu veřejných prací, který byl od roku 2011 výrazně rozšířen. Tento program zřejmě představuje neúčinnou a neefektivní aktivní politiku na trhu práce, která by mohla narušit řádné fungování trhu práce. Pokud by se tytéž prostředky vynaložily odlišným způsobem, měly by pro maďarské hospodářství potenciálně větší přínos. Rozpočtové náklady programu se za poslední čtyři roky zčtyřnásobily na 0,8 % HDP a očekává se, že se mezi roky 2015 a 2018 ještě zdvojnásobí, což zabrání tomu, aby byly zdroje využity pro nezbytné zkvalitnění odborné přípravy a služeb potřebných pro usnadnění účasti na otevřeném trhu práce. Existuje riziko, že veřejné práce takového rozsahu vyvolají výrazné účinky tzv. „zablokování“ a trvale nahradí systém sociálních dávek pro osoby s nízkou kvalifikací. Tento program není dostatečně koordinován s jinými opatřeními aktivní politiky na trhu práce a dostatečně nepodporuje reintegraci účastníků na otevřený trh práce. Míra úspěšného opuštění programu veřejných prací byla v první polovině roku 2014 pouze 13,8 %, což naznačuje, že veřejné práce dostatečně nepodporují reintegraci účastníků na trh práce. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané a osoby s nízkou kvalifikací (a nezaměstnané žijící ve znevýhodněných oblastech), v roce 2013 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělávání. Doba způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti (tři měsíce) nebyla prodloužena, a tudíž neodpovídá průměrné době (přes rok), kterou uchazeči o zaměstnání potřebují k nalezení zaměstnání. Realizovala se řada programů, které mají zlepšit začleňování Romů na trhu práce, a byl zaveden monitorovací systém. Měla by být vypracována efektivní koordinovaná politická opatření, jež by mohla výrazně snížit chudobu. Přestože ukazatele chudoby naznačují trend mírného zlepšování, úroveň chudoby zůstává zejména mezi Romy a dětmi na znepokojivě vysoké úrovni. Přetrvávají mezery v přiměřenosti i rozsahu sociální pomoci.

| (12) | Překážky vstupu na trh v odvětví služeb zavedené v posledních letech nebyly odstraněny; naopak byly v roce 2014 vytvořeny další překážky, které brání účinnému přidělování hospodářských zdrojů, zvyšují nejistotu pro investory a omezují hospodářskou soutěž. Nové překážky zahrnují například požadavek, aby střední a velká maloobchodní zařízení byla centrálně povolována. Důvodem k obavám zůstává i nadále korupce a nedostatek transparentnosti, které ovlivňují veřejnou správu, rozhodování a zadávání veřejných zakázek. V roce 2014 přetrvávaly nízká úroveň konkurence v oblasti zadávání veřejných zakázek i rozsáhlé využívání přímého zadávání zakázek. V roce 2014 byla provedena reorganizace správy v oblasti zadávání veřejných zakázek; její výsledky je třeba pozorně sledovat. V listopadu 2014 Maďarsko předložilo akční plán transpozice nových směrnic o zadávání veřejných zakázek a podpory hospodářské soutěže a transparentnosti. Bylo též oznámeno několik opatření ke zlepšení protikorupčního rámce. |
| --- | --- |

(12)

Překážky vstupu na trh v odvětví služeb zavedené v posledních letech nebyly odstraněny; naopak byly v roce 2014 vytvořeny další překážky, které brání účinnému přidělování hospodářských zdrojů, zvyšují nejistotu pro investory a omezují hospodářskou soutěž. Nové překážky zahrnují například požadavek, aby střední a velká maloobchodní zařízení byla centrálně povolována. Důvodem k obavám zůstává i nadále korupce a nedostatek transparentnosti, které ovlivňují veřejnou správu, rozhodování a zadávání veřejných zakázek. V roce 2014 přetrvávaly nízká úroveň konkurence v oblasti zadávání veřejných zakázek i rozsáhlé využívání přímého zadávání zakázek. V roce 2014 byla provedena reorganizace správy v oblasti zadávání veřejných zakázek; její výsledky je třeba pozorně sledovat. V listopadu 2014 Maďarsko předložilo akční plán transpozice nových směrnic o zadávání veřejných zakázek a podpory hospodářské soutěže a transparentnosti. Bylo též oznámeno několik opatření ke zlepšení protikorupčního rámce.

| (13) | Přestože již byla realizována některá opatření na podporu vzdělávání romských dětí, neexistuje dosud systematický přístup k podpoře všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění. Podíl romských dětí navštěvujících školy nebo třídy, kde většina žáků jsou Romové, zůstává vysoký a úroveň vzdělání dosažená romskými žáky je nižší než celostátní průměr. Učitelé nejsou vyškoleni, aby znevýhodněným skupinám poskytovali dostatečnou podporu. Je třeba udělat více pro zlepšení přechodu mezi různými formami a stupni vzdělávání a ze vzdělávacího systému na trh práce. Plánované změny v přidělování míst na středních školách financovaných státem a zvyšující se požadavky pro přijetí na vysoké školy mohou možnosti přechodu mezi různými formami vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, dále omezit. Maďarsko má velmi vysokou míru předčasného ukončení vysokoškolského vzdělání. V prosinci 2014 vláda oznámila přijetí národní strategie pro vysokoškolské vzdělávání. Strategie zahrnuje zvýšení celostátního cíle pro terciární vzdělání na 34 %. Celkově nahlíženo se na základě nejnovějších opatření nepodařilo zlepšit zapojení znevýhodněných skupin do vysokoškolského vzdělávání a vyřešit problém nedokončení vzdělávání. Současný systém financování dostatečně nepodporuje rovný přístup. |
| --- | --- |

(13)

Přestože již byla realizována některá opatření na podporu vzdělávání romských dětí, neexistuje dosud systematický přístup k podpoře všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění. Podíl romských dětí navštěvujících školy nebo třídy, kde většina žáků jsou Romové, zůstává vysoký a úroveň vzdělání dosažená romskými žáky je nižší než celostátní průměr. Učitelé nejsou vyškoleni, aby znevýhodněným skupinám poskytovali dostatečnou podporu. Je třeba udělat více pro zlepšení přechodu mezi různými formami a stupni vzdělávání a ze vzdělávacího systému na trh práce. Plánované změny v přidělování míst na středních školách financovaných státem a zvyšující se požadavky pro přijetí na vysoké školy mohou možnosti přechodu mezi různými formami vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, dále omezit. Maďarsko má velmi vysokou míru předčasného ukončení vysokoškolského vzdělání. V prosinci 2014 vláda oznámila přijetí národní strategie pro vysokoškolské vzdělávání. Strategie zahrnuje zvýšení celostátního cíle pro terciární vzdělání na 34 %. Celkově nahlíženo se na základě nejnovějších opatření nepodařilo zlepšit zapojení znevýhodněných skupin do vysokoškolského vzdělávání a vyřešit problém nedokončení vzdělávání. Současný systém financování dostatečně nepodporuje rovný přístup.

| (14) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5. |
| --- | --- |

(14)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

| (15) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(15)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (16) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, |
| --- | --- |

(16)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

DOPORUČUJE Maďarsku v období 2015 a 2016:

| 1. | V zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2015 a ve výši 0,6 % HDP v roce 2016. |
| --- | --- |

1.

V zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2015 a ve výši 0,6 % HDP v roce 2016.

| 2. | Přijmout opatření, která mají obnovit běžné úvěrování reálné ekonomiky a odstranit překážky k pročištění tržního portfolia. Výrazně snížit rizika podmíněných závazků spojených s nárůstem státního vlastnictví v bankovním sektoru. |
| --- | --- |

2.

Přijmout opatření, která mají obnovit běžné úvěrování reálné ekonomiky a odstranit překážky k pročištění tržního portfolia. Výrazně snížit rizika podmíněných závazků spojených s nárůstem státního vlastnictví v bankovním sektoru.

| 3. | Snížit odvětvové daně z příjmu právnických osob, které mají rušivý účinek. Odstranit neodůvodněné překážky vstupu na trh v odvětví služeb, včetně maloobchodního odvětví. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy, mimo jiné přesunem zdanění do oblastí, v nichž má méně rušivý účinek na růst. Pokračovat v boji proti daňovým únikům, snížit náklady na dodržování předpisů a zlepšit účinnost výběru daní. Posílit struktury pro zadávání veřejných zakázek, které podpoří hospodářskou soutěž a transparentnost a dále zkvalitní protikorupční rámec. |
| --- | --- |

3.

Snížit odvětvové daně z příjmu právnických osob, které mají rušivý účinek. Odstranit neodůvodněné překážky vstupu na trh v odvětví služeb, včetně maloobchodního odvětví. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy, mimo jiné přesunem zdanění do oblastí, v nichž má méně rušivý účinek na růst. Pokračovat v boji proti daňovým únikům, snížit náklady na dodržování předpisů a zlepšit účinnost výběru daní. Posílit struktury pro zadávání veřejných zakázek, které podpoří hospodářskou soutěž a transparentnost a dále zkvalitní protikorupční rámec.

| 4. | Přesměrovat rozpočtové prostředky přidělené do programu veřejných prací na aktivní opatření na trhu práce s cílem podpořit integraci na primárním trhu práce a zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.

Přesměrovat rozpočtové prostředky přidělené do programu veřejných prací na aktivní opatření na trhu práce s cílem podpořit integraci na primárním trhu práce a zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti.

| 5. | Zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném vzdělávání podporujícím začlenění a zlepšit podporu těchto skupin prostřednictvím cílené odborné přípravy učitelů. Posílit opatření usnadňující přechod mezi různými etapami vzdělávání a na trh práce a zlepšit výuku základních dovedností. |
| --- | --- |

5.

Zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném vzdělávání podporujícím začlenění a zlepšit podporu těchto skupin prostřednictvím cílené odborné přípravy učitelů. Posílit opatření usnadňující přechod mezi různými etapami vzdělávání a na trh práce a zlepšit výuku základních dovedností.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 77).

4

(5)  Strukturální saldo přepočítává Komise podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v konvergenčním programu.

5

(6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/80

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Malty na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015

(2015/C 272/21)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maltě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maltě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 17. dubna 2015 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 17. dubna 2015 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2015 (6) se na Maltu v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně snížit celkový schodek vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,6 % HDP v roce 2015 a 0,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 lze nápravu nadměrného schodku považovat za provedenou v roce 2014. Podle programu stability vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu v roce 2019, tedy jeden rok po uplynutí programového období. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability postupně klesat až na 61,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Zdá se, že existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadované korekce o 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle, a to jak v roce 2015, tak v roce 2016. V roce 2015 se počítá s nižším než požadovaným zlepšením strukturálního salda, konkrétně o 0,1 % HDP. Korekce projektovaná pro rok 2016 je v souladu s její požadovanou výší, ale v celkovém období let 2015 a 2016 existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadovaných hodnot. Malta dostatečně neupřesnila opatření na podporu dosažení cílů ohledně rozpočtového schodku, jejichž plnění je naplánováno na dobu po roce 2016. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Malta by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. |
| --- | --- |

(8)

Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2015 (6) se na Maltu v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně snížit celkový schodek vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,6 % HDP v roce 2015 a 0,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 lze nápravu nadměrného schodku považovat za provedenou v roce 2014. Podle programu stability vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu v roce 2019, tedy jeden rok po uplynutí programového období. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability postupně klesat až na 61,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Zdá se, že existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadované korekce o 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle, a to jak v roce 2015, tak v roce 2016. V roce 2015 se počítá s nižším než požadovaným zlepšením strukturálního salda, konkrétně o 0,1 % HDP. Korekce projektovaná pro rok 2016 je v souladu s její požadovanou výší, ale v celkovém období let 2015 a 2016 existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadovaných hodnot. Malta dostatečně neupřesnila opatření na podporu dosažení cílů ohledně rozpočtového schodku, jejichž plnění je naplánováno na dobu po roce 2016. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Malta by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

| (9) | Udržitelnost veřejných financí Malty je v dlouhodobém horizontu ohrožena, zejména vzhledem k předpokládanému zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace. Pokud jde o důchodový systém, je již přijaté zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu zaváděno příliš pomalu a není nijak specificky provázáno se střední délkou života. Problémová místa ve svém důchodovém systému Malta řešila přijímáním opatření na trhu práce a zavedením třetího důchodového pilíře. Ve svém národním programu reforem sice oznámila další politické kroky, opatření usilující o vytvoření udržitelného a adekvátního důchodového systému však stále ještě čekají na své oznámení a provedení. Bylo započato s prováděním národní strategie v oblasti zdravotnictví z roku 2014 s cílem maximálního zvýšení účinnosti zdravotnického systému při současném zachování jeho finanční udržitelnosti. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat. |
| --- | --- |

(9)

Udržitelnost veřejných financí Malty je v dlouhodobém horizontu ohrožena, zejména vzhledem k předpokládanému zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace. Pokud jde o důchodový systém, je již přijaté zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu zaváděno příliš pomalu a není nijak specificky provázáno se střední délkou života. Problémová místa ve svém důchodovém systému Malta řešila přijímáním opatření na trhu práce a zavedením třetího důchodového pilíře. Ve svém národním programu reforem sice oznámila další politické kroky, opatření usilující o vytvoření udržitelného a adekvátního důchodového systému však stále ještě čekají na své oznámení a provedení. Bylo započato s prováděním národní strategie v oblasti zdravotnictví z roku 2014 s cílem maximálního zvýšení účinnosti zdravotnického systému při současném zachování jeho finanční udržitelnosti. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat.

| (10) | Malta přijala opatření, jež mají obyvatelstvu napomoci udržet rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Jedná se zejména o daňové pobídky, pokračující poskytování bezplatných center péče o děti či o zavádění pružné pracovní doby. Současně však může narůstající poptávka po neformální dlouhodobé péči a nedostatek vhodných dovedností bránit ženám staršího věku při jejich snaze nalézt uplatnění na trhu práce. V červnu 2014 byly zveřejněny národní strategie na podporu gramotnosti a strategie proti předčasnému ukončování školní docházky. Malta také neustává ve snaze sladit svůj systém vzdělávání s potřebami trhu, i když zde ještě nelze hovořit o hmatatelných výsledcích. |
| --- | --- |

(10)

Malta přijala opatření, jež mají obyvatelstvu napomoci udržet rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Jedná se zejména o daňové pobídky, pokračující poskytování bezplatných center péče o děti či o zavádění pružné pracovní doby. Současně však může narůstající poptávka po neformální dlouhodobé péči a nedostatek vhodných dovedností bránit ženám staršího věku při jejich snaze nalézt uplatnění na trhu práce. V červnu 2014 byly zveřejněny národní strategie na podporu gramotnosti a strategie proti předčasnému ukončování školní docházky. Malta také neustává ve snaze sladit svůj systém vzdělávání s potřebami trhu, i když zde ještě nelze hovořit o hmatatelných výsledcích.

| (11) | Jistého pokroku bylo dosaženo při snaze vytvořit rámec pro využívání fondů rizikového kapitálu a pro usnadnění přístupu ke kapitálovým trhům, zejména díky přezkumu režimu pro začínající podniky „Malta Enterprise“ a oznámenému programu pro počáteční investice. Malta pokračuje v přípravách na zřízení rozvojové banky. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat. |
| --- | --- |

(11)

Jistého pokroku bylo dosaženo při snaze vytvořit rámec pro využívání fondů rizikového kapitálu a pro usnadnění přístupu ke kapitálovým trhům, zejména díky přezkumu režimu pro začínající podniky „Malta Enterprise“ a oznámenému programu pro počáteční investice. Malta pokračuje v přípravách na zřízení rozvojové banky. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat.

| (12) | Snahy Malty v boji proti daňovým únikům a o lepší dodržování daňových předpisů, které se opírají o vytváření jednotného rámce pro výběr daní, jsou krokem správným směrem. I přes pokračující úsilí je třeba přijmout konkrétní opatření na urychlení fungování elektronických plateb. |
| --- | --- |

(12)

Snahy Malty v boji proti daňovým únikům a o lepší dodržování daňových předpisů, které se opírají o vytváření jednotného rámce pro výběr daní, jsou krokem správným směrem. I přes pokračující úsilí je třeba přijmout konkrétní opatření na urychlení fungování elektronických plateb.

| (13) | Díky zavedení povinného elektronického zadávání zakázek a posílení příslušných oddělení státní správy se významně zkrátila délka postupů při zadávání veřejných zakázek. K jejímu dalšímu zkrácení dojde provedením oznámených opatření, zejména náborem dodatečných zaměstnanců a zavedením systému sledování. Zásadní dopad na hospodářství Malty mají náklady na dopravu. Nedávno došlo k zahájení reformy tohoto odvětví, ale vláda dosud nepředložila komplexní strategii dopravy. |
| --- | --- |

(13)

Díky zavedení povinného elektronického zadávání zakázek a posílení příslušných oddělení státní správy se významně zkrátila délka postupů při zadávání veřejných zakázek. K jejímu dalšímu zkrácení dojde provedením oznámených opatření, zejména náborem dodatečných zaměstnanců a zavedením systému sledování. Zásadní dopad na hospodářství Malty mají náklady na dopravu. Nedávno došlo k zahájení reformy tohoto odvětví, ale vláda dosud nepředložila komplexní strategii dopravy.

| (14) | V národním programu reforem jsou uvedena opatření na reformu soudního systému, která doplňují opatření uvedená ve zprávě o Maltě. V důsledku toho se Malta může pochlubit jistým pokrokem při plnění jí určeného doporučení z roku 2014 týkajícího se zvýšení účinnosti soudního systému. Návrh zákona zabývající se touto problematikou je před svým dokončením. Očekává se, že jakmile vstoupí v platnost a bude proveden, může znamenat další zvýšení účinnosti soudního systému, zejména digitalizací soudních řízení a podporou mechanismů alternativního řešení sporů. |
| --- | --- |

(14)

V národním programu reforem jsou uvedena opatření na reformu soudního systému, která doplňují opatření uvedená ve zprávě o Maltě. V důsledku toho se Malta může pochlubit jistým pokrokem při plnění jí určeného doporučení z roku 2014 týkajícího se zvýšení účinnosti soudního systému. Návrh zákona zabývající se touto problematikou je před svým dokončením. Očekává se, že jakmile vstoupí v platnost a bude proveden, může znamenat další zvýšení účinnosti soudního systému, zejména digitalizací soudních řízení a podporou mechanismů alternativního řešení sporů.

| (15) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(15)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (16) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(16)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (17) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Malta měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(17)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Malta měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Maltě v období 2015–2016:

| 1. | V návaznosti na odstranění nadměrného schodku dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2015 a 2016. |
| --- | --- |

1.

V návaznosti na odstranění nadměrného schodku dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2015 a 2016.

| 2. | Přijmout opatření na zlepšení základních dovedností a podporou průběžného profesního rozvoje učitelů dále snižovat předčasné ukončování školní docházky. |
| --- | --- |

2.

Přijmout opatření na zlepšení základních dovedností a podporou průběžného profesního rozvoje učitelů dále snižovat předčasné ukončování školní docházky.

| 3. | Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a pokračovat v probíhající důchodové reformě, například urychlením již přijatého zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a jeho následným navázáním na změny střední délky života. |
| --- | --- |

3.

Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a pokračovat v probíhající důchodové reformě, například urychlením již přijatého zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a jeho následným navázáním na změny střední délky života.

| 4. | Zejména za pomoci nebankovních nástrojů zlepšit přístup malých podniků a mikropodniků k financování. |
| --- | --- |

4.

Zejména za pomoci nebankovních nástrojů zlepšit přístup malých podniků a mikropodniků k financování.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 83).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1025 ze dne 19. června 2015, kterým se zrušuje rozhodnutí 2013/319/EU o existenci nadměrného schodku na Maltě (Úř. věst. L 163, 30.6.2015, s. 35).

6

(7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

7

(8)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

8

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/83

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015

(2015/C 272/22)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nizozemska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nizozemska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Uvedená zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Přetrvávají rizika plynoucí z vysoké úrovně soukromého zadlužení a je třeba jim věnovat pozornost i přesto, že nedávno přijatá opatření podporují oživení trhu s bydlením a přispějí k omezení růstu hypotečních úvěrů. Přestože vysoký přebytek běžného účtu částečně souvisí se strukturálními rysy ekonomiky, může být struktura důchodového a daňového systému potenciálním zdrojem neefektivní alokace kapitálu. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Uvedená zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Přetrvávají rizika plynoucí z vysoké úrovně soukromého zadlužení a je třeba jim věnovat pozornost i přesto, že nedávno přijatá opatření podporují oživení trhu s bydlením a přispějí k omezení růstu hypotečních úvěrů. Přestože vysoký přebytek běžného účtu částečně souvisí se strukturálními rysy ekonomiky, může být struktura důchodového a daňového systému potenciálním zdrojem neefektivní alokace kapitálu.

| (7) | Dne 30. dubna 2015 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 30. dubna 2015 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Nizozemsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,8 % HDP v roce 2015 a 0,7 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje v průběhu programového období splnit střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2015 dosáhnout své maximální hodnoty 68,8 % a poté postupně klesat až na 66,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává, že strukturální saldo splní střednědobý cíl a dosáhne -0,3 % HDP v roce 2015 a -0,4 % HDP v roce 2016. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Nizozemsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, studijním výsledkům a míře hospodářského rozvoje je objem veřejných výdajů na výzkum a vývoj, které v roce 2013 dosahovaly 0,84 % HDP, nízký. Veřejné výdaje v této oblasti mají od roku 2014 klesající tendenci a objem soukromých výdajů na výzkum a vývoj zůstává nízký. Přesunutí veřejných výdajů na inovace a výzkum, zejména základní výzkum, a provedení rámcových politik s cílem uvolnit investice soukromého sektoru do výzkumu a vývoje by napomohly posílení dlouhodobého růstového potenciálu nizozemské ekonomiky. |
| --- | --- |

(8)

Na Nizozemsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,8 % HDP v roce 2015 a 0,7 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje v průběhu programového období splnit střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2015 dosáhnout své maximální hodnoty 68,8 % a poté postupně klesat až na 66,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává, že strukturální saldo splní střednědobý cíl a dosáhne -0,3 % HDP v roce 2015 a -0,4 % HDP v roce 2016. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Nizozemsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, studijním výsledkům a míře hospodářského rozvoje je objem veřejných výdajů na výzkum a vývoj, které v roce 2013 dosahovaly 0,84 % HDP, nízký. Veřejné výdaje v této oblasti mají od roku 2014 klesající tendenci a objem soukromých výdajů na výzkum a vývoj zůstává nízký. Přesunutí veřejných výdajů na inovace a výzkum, zejména základní výzkum, a provedení rámcových politik s cílem uvolnit investice soukromého sektoru do výzkumu a vývoje by napomohly posílení dlouhodobého růstového potenciálu nizozemské ekonomiky.

| (9) | Stěžejní výzvu představuje trh s bydlením, na němž se v průběhu desetiletí nashromáždily nepružné prvky a pobídky deformující trh, které se projevují u financování bydlení i u odvětvových úspor. Tendence domácností navyšovat hrubý hypoteční dluh, za nějž ručí svým nemovitým majetkem, do značné míry odráží dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost úplného daňového odpočtu hypotečních úroků. Od roku 2012 byla provedena řada opatření, jež mají tyto pobídky částečně řešit. Některá z těchto opatření se týkají daňového zacházení s prostředky na financování bydlení. Postupný přechod k omezení možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků a ke zvýšení motivace pro amortizaci je na místě. Toto opatření by však mohlo být zaváděno rychlejším tempem, aby více ovlivnilo chování při amortizaci. Výrazná daňová pobídka k investicím do neproduktivních aktiv bude přetrvávat. Poměr úvěru k hodnotě ve výši 100 %, jehož má být dosaženo v roce 2018, je stále vysoký. Trh s nájemním bydlením brzdí regulace a existence velice rozsáhlého sektoru sociálního bydlení, který se rovněž musí potýkat s dlouhými pořadníky. Zavádění větší diferenciace ve výši nájmů v závislosti na příjmu představuje v sektoru sociálního bydlení krok správným směrem, ale její dopad je omezený. Na základě nového zákona budou společnosti působící v oblasti bydlení muset oddělit činnosti obecného hospodářského zájmu (tj. sociální bydlení) od ostatních činností. Teprve v budoucnu se ukáže, zda to povede k zamýšlenému přesměrování sociálního bydlení k lidem v nouzi a zajistí, aby bylo sociální bydlení k dispozici znevýhodněným osobám, které nejsou schopny bydlení získat za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(9)

Stěžejní výzvu představuje trh s bydlením, na němž se v průběhu desetiletí nashromáždily nepružné prvky a pobídky deformující trh, které se projevují u financování bydlení i u odvětvových úspor. Tendence domácností navyšovat hrubý hypoteční dluh, za nějž ručí svým nemovitým majetkem, do značné míry odráží dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost úplného daňového odpočtu hypotečních úroků. Od roku 2012 byla provedena řada opatření, jež mají tyto pobídky částečně řešit. Některá z těchto opatření se týkají daňového zacházení s prostředky na financování bydlení. Postupný přechod k omezení možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků a ke zvýšení motivace pro amortizaci je na místě. Toto opatření by však mohlo být zaváděno rychlejším tempem, aby více ovlivnilo chování při amortizaci. Výrazná daňová pobídka k investicím do neproduktivních aktiv bude přetrvávat. Poměr úvěru k hodnotě ve výši 100 %, jehož má být dosaženo v roce 2018, je stále vysoký. Trh s nájemním bydlením brzdí regulace a existence velice rozsáhlého sektoru sociálního bydlení, který se rovněž musí potýkat s dlouhými pořadníky. Zavádění větší diferenciace ve výši nájmů v závislosti na příjmu představuje v sektoru sociálního bydlení krok správným směrem, ale její dopad je omezený. Na základě nového zákona budou společnosti působící v oblasti bydlení muset oddělit činnosti obecného hospodářského zájmu (tj. sociální bydlení) od ostatních činností. Teprve v budoucnu se ukáže, zda to povede k zamýšlenému přesměrování sociálního bydlení k lidem v nouzi a zajistí, aby bylo sociální bydlení k dispozici znevýhodněným osobám, které nejsou schopny bydlení získat za tržních podmínek.

| (10) | Dlouhodobá udržitelnost důchodového systému se zlepšila. Kromě toho, že postupně zvyšuje zákonný věk odchodu do důchodu v rámci prvního pilíře z 65 let v roce 2012 na 67 let v roce 2021, přičemž následně bude navázán na střední délku života, schválilo Nizozemsko komplexní reformu soukromě financovaného pilíře důchodového systému a systému dlouhodobé péče. Byl zdokonalen finanční dohled nad důchodovými fondy a systém je nyní odolnější vůči finančním otřesům. Uvedená opatření doplnily úspěšné reformy motivující starší pracovníky k tomu, aby pracovali déle. Reformy dlouhodobé péče přesunuly odpovědnost na obce, což přineslo snížení celkových výdajů a důraz na zvýšení efektivity. Kvalitu a přístupnost dlouhodobé péče je třeba monitorovat. |
| --- | --- |

(10)

Dlouhodobá udržitelnost důchodového systému se zlepšila. Kromě toho, že postupně zvyšuje zákonný věk odchodu do důchodu v rámci prvního pilíře z 65 let v roce 2012 na 67 let v roce 2021, přičemž následně bude navázán na střední délku života, schválilo Nizozemsko komplexní reformu soukromě financovaného pilíře důchodového systému a systému dlouhodobé péče. Byl zdokonalen finanční dohled nad důchodovými fondy a systém je nyní odolnější vůči finančním otřesům. Uvedená opatření doplnily úspěšné reformy motivující starší pracovníky k tomu, aby pracovali déle. Reformy dlouhodobé péče přesunuly odpovědnost na obce, což přineslo snížení celkových výdajů a důraz na zvýšení efektivity. Kvalitu a přístupnost dlouhodobé péče je třeba monitorovat.

| (11) | Mezi zbývající výzvy patří vhodné rozdělení nákladů a rizik v rámci jednotlivých generací a mezi generacemi nad rámec přijatých pravidel týkajících se indexace a finančních rezerv (rámec pro finanční posouzení), zejména snížením příspěvků osob v rané fázi pracovního života. Pokud by se zlepšila pojistněmatematická spravedlnost příspěvků do druhého důchodového pilíře, mohly by domácnosti své finanční prostředky vynakládat způsoby, jež by více podporovaly růst. |
| --- | --- |

(11)

Mezi zbývající výzvy patří vhodné rozdělení nákladů a rizik v rámci jednotlivých generací a mezi generacemi nad rámec přijatých pravidel týkajících se indexace a finančních rezerv (rámec pro finanční posouzení), zejména snížením příspěvků osob v rané fázi pracovního života. Pokud by se zlepšila pojistněmatematická spravedlnost příspěvků do druhého důchodového pilíře, mohly by domácnosti své finanční prostředky vynakládat způsoby, jež by více podporovaly růst.

| (12) | Cílem komplexní reformy právních předpisů týkajících se ochrany zaměstnanosti, přijaté v roce 2014, je zvýšení účasti a mobility na trhu práce. Byly omezeny daňové aspekty odrazující od práce. Právní předpisy přijaté parlamentem zavedly možnost využít kvótu, pokud zaměstnavatelé nebudou schopni vytvořit dodatečná pracovní místa pro osoby se zdravotním postižením, k nimž se zavázaly. Dopad těchto opatření bude možné plně posoudit až po jejich provedení. K lepší integraci lidí na okraji pracovního trhu, včetně osob z přistěhovaleckého prostředí, jsou nutná další opatření. |
| --- | --- |

(12)

Cílem komplexní reformy právních předpisů týkajících se ochrany zaměstnanosti, přijaté v roce 2014, je zvýšení účasti a mobility na trhu práce. Byly omezeny daňové aspekty odrazující od práce. Právní předpisy přijaté parlamentem zavedly možnost využít kvótu, pokud zaměstnavatelé nebudou schopni vytvořit dodatečná pracovní místa pro osoby se zdravotním postižením, k nimž se zavázaly. Dopad těchto opatření bude možné plně posoudit až po jejich provedení. K lepší integraci lidí na okraji pracovního trhu, včetně osob z přistěhovaleckého prostředí, jsou nutná další opatření.

| (13) | Zohlední-li se povinné nedaňové platby, je daňové zatížení práce v Nizozemsku výrazně vyšší než průměr EU a existuje prostor k přesunu zdanění na faktory, které méně škodí růstu. Plánovaná daňová reforma by přispěla ke zvýšení účasti na trhu práce. Po jejím přijetí bude nutné pozorně sledovat její dopady. |
| --- | --- |

(13)

Zohlední-li se povinné nedaňové platby, je daňové zatížení práce v Nizozemsku výrazně vyšší než průměr EU a existuje prostor k přesunu zdanění na faktory, které méně škodí růstu. Plánovaná daňová reforma by přispěla ke zvýšení účasti na trhu práce. Po jejím přijetí bude nutné pozorně sledovat její dopady.

| (14) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. |
| --- | --- |

(14)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

| (15) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a zaujala stanovisko (6), že Nizozemsko Pakt o stabilitě a růstu dodržuje. |
| --- | --- |

(15)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a zaujala stanovisko (6), že Nizozemsko Pakt o stabilitě a růstu dodržuje.

| (16) | Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. |
| --- | --- |

(16)

Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

| (17) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Nizozemsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení, |
| --- | --- |

(17)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Nizozemsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

DOPORUČUJE Nizozemsku v období 2015–2016:

| 1. | Přesunout veřejné výdaje na podporu investic do výzkumu a vývoje a pracovat na rámcových podmínkách pro zvýšení výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj s cílem zvrátit klesající trend veřejných výdajů na výzkum a vývoj a zvýšit potenciál pro hospodářský růst. |
| --- | --- |

1.

Přesunout veřejné výdaje na podporu investic do výzkumu a vývoje a pracovat na rámcových podmínkách pro zvýšení výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj s cílem zvrátit klesající trend veřejných výdajů na výzkum a vývoj a zvýšit potenciál pro hospodářský růst.

| 2. | Souběžně s posilujícím oživením urychlit omezování daňových odpočtů hypotečních úroků, aby se snížily daňové pobídky k investicím do neproduktivních aktiv. Na trhu s nájemním bydlením stanovit více tržně orientovaný cenový mechanismus a v sektoru sociálního bydlení dále provázat nájmy s příjmy domácností. |
| --- | --- |

2.

Souběžně s posilujícím oživením urychlit omezování daňových odpočtů hypotečních úroků, aby se snížily daňové pobídky k investicím do neproduktivních aktiv. Na trhu s nájemním bydlením stanovit více tržně orientovaný cenový mechanismus a v sektoru sociálního bydlení dále provázat nájmy s příjmy domácností.

| 3. | Snížit příspěvky do druhého pilíře důchodového systému pro osoby v rané fázi pracovního života. |
| --- | --- |

3.

Snížit příspěvky do druhého pilíře důchodového systému pro osoby v rané fázi pracovního života.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 88).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/87

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015

(2015/C 272/23)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2014 (3) a stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2014 (3) a stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rakousku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rakousku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 21. dubna 2015 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 21. dubna 2015 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Ve svém programu stability z roku 2015 plánuje vláda postupné zlepšení celkového schodku na 2,2 % HDP v roce 2015 a dále na 0,5 % HDP v roce 2019. Podle programu stability bylo střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku nepřesahujícího 0,45 % HDP – dosaženo v roce 2014 a vláda má v plánu plnit střednědobý rozpočtový cíl během celého období programu. Přepočtené strukturální saldo však ukazuje na nedodržení střednědobého rozpočtového cíle od roku 2015. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 86,8 % v roce 2015 a postupně se sníží na hodnotu přibližně 79,7 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability vycházejí, je reálný. Avšak opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 by se mělo v roce 2015 strukturální saldo odchýlit od střednědobého rozpočtového cíle o 0,4 % HDP. Odchylka se pravděpodobně stane významnou v roce 2016 vzhledem k předpokládanému zhoršení strukturálního salda o 0,6 % HDP ve srovnání se strukturálním přizpůsobením ve výši 0,3 % HDP, potřebným pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle. To by znamenalo odchylku vůči požadavku Paktu o stabilitě a růstu ve výši přibližně 0,9 % HDP. Budou tedy potřebná další opatření. Zároveň se podle programu stability a prognózy Komise z jara 2015 bude hrubý dluh v letech 2015 a 2016 nadále snižovat v souladu s pravidlem pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rakousko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Ve svém programu stability z roku 2015 plánuje vláda postupné zlepšení celkového schodku na 2,2 % HDP v roce 2015 a dále na 0,5 % HDP v roce 2019. Podle programu stability bylo střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku nepřesahujícího 0,45 % HDP – dosaženo v roce 2014 a vláda má v plánu plnit střednědobý rozpočtový cíl během celého období programu. Přepočtené strukturální saldo však ukazuje na nedodržení střednědobého rozpočtového cíle od roku 2015. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 86,8 % v roce 2015 a postupně se sníží na hodnotu přibližně 79,7 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability vycházejí, je reálný. Avšak opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 by se mělo v roce 2015 strukturální saldo odchýlit od střednědobého rozpočtového cíle o 0,4 % HDP. Odchylka se pravděpodobně stane významnou v roce 2016 vzhledem k předpokládanému zhoršení strukturálního salda o 0,6 % HDP ve srovnání se strukturálním přizpůsobením ve výši 0,3 % HDP, potřebným pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle. To by znamenalo odchylku vůči požadavku Paktu o stabilitě a růstu ve výši přibližně 0,9 % HDP. Budou tedy potřebná další opatření. Zároveň se podle programu stability a prognózy Komise z jara 2015 bude hrubý dluh v letech 2015 a 2016 nadále snižovat v souladu s pravidlem pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rakousko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Vztahy mezi různými úrovněmi vlády zůstávají složité a snižují efektivnost klíčových sektorů veřejné správy. Rakousko zůstává jednou ze zemí s nejnižšími daněmi v procentech HDP na místní úrovni. Přes tuto nízkou úroveň daňové autonomie mají místní samosprávy určité povinnosti v oblasti výdajů a správy. Vysoká složitost a nevyváženost mezi povinnostmi v oblasti příjmů a výdajů nepodporují provádění obsáhlých politických reforem. |
| --- | --- |

(9)

Vztahy mezi různými úrovněmi vlády zůstávají složité a snižují efektivnost klíčových sektorů veřejné správy. Rakousko zůstává jednou ze zemí s nejnižšími daněmi v procentech HDP na místní úrovni. Přes tuto nízkou úroveň daňové autonomie mají místní samosprávy určité povinnosti v oblasti výdajů a správy. Vysoká složitost a nevyváženost mezi povinnostmi v oblasti příjmů a výdajů nepodporují provádění obsáhlých politických reforem.

| (10) | Dlouhodobá fiskální udržitelnost rakouského důchodového systému stále trpí strukturálními nedostatky. Zdá se, že dosavadní rakouské reformy nejsou dostatečné, aby zajistily dlouhodobou fiskální udržitelnost systému. Za prvé, skutečný věk odchodu do důchodu zůstává značně pod zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu. Za druhé, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen je značně nižší než u mužů a do roku 2024 se nebude zvyšovat. Za třetí, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu stále není navázán na neustále se zvyšující střední délku života. Rakousko přijalo některá opatření ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, který je nyní 59,7 let (2014), ale zůstává pod průměrem EU 63,1 roku (2013). Byla přijata opatření, která mají zabránit předčasným odchodům do důchodu a omezit přístup k systému invalidních důchodů, a tím prodloužit odpracovaná léta. Zvýšily se rovněž sankce za každý rok předčasného odchodu do důchodu a počet odpracovaných let, které jsou podmínkou pro předčasný odchod do důchodu. Stále však není jasné, zda bude očekávaných pozitivních vlivů těchto opatření na rozpočet dosaženo. |
| --- | --- |

(10)

Dlouhodobá fiskální udržitelnost rakouského důchodového systému stále trpí strukturálními nedostatky. Zdá se, že dosavadní rakouské reformy nejsou dostatečné, aby zajistily dlouhodobou fiskální udržitelnost systému. Za prvé, skutečný věk odchodu do důchodu zůstává značně pod zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu. Za druhé, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen je značně nižší než u mužů a do roku 2024 se nebude zvyšovat. Za třetí, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu stále není navázán na neustále se zvyšující střední délku života. Rakousko přijalo některá opatření ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, který je nyní 59,7 let (2014), ale zůstává pod průměrem EU 63,1 roku (2013). Byla přijata opatření, která mají zabránit předčasným odchodům do důchodu a omezit přístup k systému invalidních důchodů, a tím prodloužit odpracovaná léta. Zvýšily se rovněž sankce za každý rok předčasného odchodu do důchodu a počet odpracovaných let, které jsou podmínkou pro předčasný odchod do důchodu. Stále však není jasné, zda bude očekávaných pozitivních vlivů těchto opatření na rozpočet dosaženo.

| (11) | Výdaje rakouského zdravotnictví patří k nejvyšším v Unii. Cílem probíhající reformy zdravotnictví (2013–2016) je od roku 2016 tyto výdaje stabilizovat jako podíl HDP. Avšak, i v případě, že reformy budou úspěšné, fiskální udržitelnost a efektivnost systému zdravotní péče se stále budou potýkat se strukturálními problémy. Opatření pro období po roce 2016 by měla být přijata již nyní. Například by mělo být více pacientů ošetřováno ve víceoborových zařízeních primární ambulantní péče a průměrná délka pobytu v případě hospitalizace by měla být dále zkrácena. |
| --- | --- |

(11)

Výdaje rakouského zdravotnictví patří k nejvyšším v Unii. Cílem probíhající reformy zdravotnictví (2013–2016) je od roku 2016 tyto výdaje stabilizovat jako podíl HDP. Avšak, i v případě, že reformy budou úspěšné, fiskální udržitelnost a efektivnost systému zdravotní péče se stále budou potýkat se strukturálními problémy. Opatření pro období po roce 2016 by měla být přijata již nyní. Například by mělo být více pacientů ošetřováno ve víceoborových zařízeních primární ambulantní péče a průměrná délka pobytu v případě hospitalizace by měla být dále zkrácena.

| (12) | Dlouhodobé zajištění pracovních sil s odpovídající kvalifikací zůstává v Rakousku i nadále problémem. Míra nezaměstnanosti ve výši 5,6 % patří k nejnižším v Unii, ale potenciál trhu práce, pokud jde o některé části ekonomicky aktivního obyvatelstva, není plně využit. Rakousko přijalo některá opatření k prodloužení pracovního života, usnadnění účasti žen na trhu práce a lepšímu využití potenciálu účastníků trhu práce z přistěhovaleckého prostředí, včetně lepšího uznávání jejich kvalifikace. Nedávné reformy je však nutno podrobně sledovat s tím, že k plnému využití potenciálu těchto skupin na trhu práce jsou nutná další opatření. |
| --- | --- |

(12)

Dlouhodobé zajištění pracovních sil s odpovídající kvalifikací zůstává v Rakousku i nadále problémem. Míra nezaměstnanosti ve výši 5,6 % patří k nejnižším v Unii, ale potenciál trhu práce, pokud jde o některé části ekonomicky aktivního obyvatelstva, není plně využit. Rakousko přijalo některá opatření k prodloužení pracovního života, usnadnění účasti žen na trhu práce a lepšímu využití potenciálu účastníků trhu práce z přistěhovaleckého prostředí, včetně lepšího uznávání jejich kvalifikace. Nedávné reformy je však nutno podrobně sledovat s tím, že k plnému využití potenciálu těchto skupin na trhu práce jsou nutná další opatření.

| (13) | Dne 13. března 2015 předložilo Rakousko komplexní daňovou reformu zaměřenou na úpravu daňových pásem a sazeb daně z příjmů fyzických osob, zejména snížením vstupní sazby u daně z příjmů fyzických osob ze 36,5 % na 25 %. Daňová úleva představuje podle odhadů částku 4,9 miliardy EUR, přičemž se předpokládají další výdaje ve výši 300 milionů EUR na podporu rodinné politiky a výzkumných činností. Podle návrhu bude přesun daňového zatížení financován částečně tím, že se bude bojovat proti daňovým únikům, dojde ke snížení veřejných výdajů, ke zvýšení snížené sazby DPH v některých oblastech na 13 % a zvýšení daně z kapitálových příjmů z 25 % na 27,5 %. Tyto reformní plány jsou víceméně v souladu s doporučeními Rady z roku 2014. Měly by zvýšit motivaci pracovat u osob s nízkým potenciálním výdělkem a u osob, které do domácnosti přinášejí druhý příjem, a podpořit disponibilní příjmy. Nicméně reforma by měla být prováděna tak, aby z hlediska rozpočtu byla neutrální. |
| --- | --- |

(13)

Dne 13. března 2015 předložilo Rakousko komplexní daňovou reformu zaměřenou na úpravu daňových pásem a sazeb daně z příjmů fyzických osob, zejména snížením vstupní sazby u daně z příjmů fyzických osob ze 36,5 % na 25 %. Daňová úleva představuje podle odhadů částku 4,9 miliardy EUR, přičemž se předpokládají další výdaje ve výši 300 milionů EUR na podporu rodinné politiky a výzkumných činností. Podle návrhu bude přesun daňového zatížení financován částečně tím, že se bude bojovat proti daňovým únikům, dojde ke snížení veřejných výdajů, ke zvýšení snížené sazby DPH v některých oblastech na 13 % a zvýšení daně z kapitálových příjmů z 25 % na 27,5 %. Tyto reformní plány jsou víceméně v souladu s doporučeními Rady z roku 2014. Měly by zvýšit motivaci pracovat u osob s nízkým potenciálním výdělkem a u osob, které do domácnosti přinášejí druhý příjem, a podpořit disponibilní příjmy. Nicméně reforma by měla být prováděna tak, aby z hlediska rozpočtu byla neutrální.

| (14) | Rakouský školní systém se vyznačuje nízkým počtem osob předčasně opouštějících vzdělávací systém, což je značně pod průměrem EU. Solidní a dobře fungující systém odborného vzdělávání a přípravy zajišťuje velké množství vysoce kvalifikovaných pracovníků. Problémem však zůstává dosahování lepších výsledků v oblasti vzdělávání, a tedy zlepšení zaměstnatelnosti u mladých lidí s nižším sociálně-ekonomickým postavením, zejména těch, kteří pocházejí z přistěhovaleckého prostředí. Hodnocení zavádění nového systému sekundárního vzdělávání (Neue Mittelschule) odhalilo nedostatky, které je ještě nutno řešit. |
| --- | --- |

(14)

Rakouský školní systém se vyznačuje nízkým počtem osob předčasně opouštějících vzdělávací systém, což je značně pod průměrem EU. Solidní a dobře fungující systém odborného vzdělávání a přípravy zajišťuje velké množství vysoce kvalifikovaných pracovníků. Problémem však zůstává dosahování lepších výsledků v oblasti vzdělávání, a tedy zlepšení zaměstnatelnosti u mladých lidí s nižším sociálně-ekonomickým postavením, zejména těch, kteří pocházejí z přistěhovaleckého prostředí. Hodnocení zavádění nového systému sekundárního vzdělávání (Neue Mittelschule) odhalilo nedostatky, které je ještě nutno řešit.

| (15) | V rámci evropského semestru Rada soustavně doporučovala, aby Rakousko zlepšilo a podpořilo hospodářskou soutěž ve službách, ale politická reakce byla až dosud omezená. Požadavky na právní formu, podíl na kapitálu a sazby jsou pro některá povolání stále v platnosti, což vytváří regulační překážky bránící v přístupu na trh a zakládání podniků odborníky nebo odbornými společnostmi z jiných členských států v Rakousku. Rakousko v rámci vzájemného hodnocení přezkoumává svá pravidla upravující přístup k povoláním a výkonu odborných činností s cílem posoudit, zda jsou přiměřené a v obecném zájmu. Ve srovnání s orgány pro hospodářskou soutěž v jiných členských státech trpí spolkový orgán pro hospodářskou soutěž nedostatkem zdrojů, což brání jeho účinnějšímu fungování. |
| --- | --- |

(15)

V rámci evropského semestru Rada soustavně doporučovala, aby Rakousko zlepšilo a podpořilo hospodářskou soutěž ve službách, ale politická reakce byla až dosud omezená. Požadavky na právní formu, podíl na kapitálu a sazby jsou pro některá povolání stále v platnosti, což vytváří regulační překážky bránící v přístupu na trh a zakládání podniků odborníky nebo odbornými společnostmi z jiných členských států v Rakousku. Rakousko v rámci vzájemného hodnocení přezkoumává svá pravidla upravující přístup k povoláním a výkonu odborných činností s cílem posoudit, zda jsou přiměřené a v obecném zájmu. Ve srovnání s orgány pro hospodářskou soutěž v jiných členských státech trpí spolkový orgán pro hospodářskou soutěž nedostatkem zdrojů, což brání jeho účinnějšímu fungování.

| (16) | Rakouský bankovní sektor zůstal odolný, ale stále se potýká s řadou problémů, a to jak domácích, tak pokud jde o ohrožené zahraniční expozice. Kapitalizace bankovního sektoru se v roce 2014 nadále zlepšovala, ale ziskovost rakouských bank zůstala vystavena tlaku. Pět ze šesti největších rakouských úvěrových institucí v roce 2014 úspěšně prošlo komplexním posouzením Evropské centrální banky, výjimkou byla Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Rakousko dosáhlo značného pokroku při restrukturalizaci bank ÖVAG a Hypo Group Alpe Adria (HGAA). |
| --- | --- |

(16)

Rakouský bankovní sektor zůstal odolný, ale stále se potýká s řadou problémů, a to jak domácích, tak pokud jde o ohrožené zahraniční expozice. Kapitalizace bankovního sektoru se v roce 2014 nadále zlepšovala, ale ziskovost rakouských bank zůstala vystavena tlaku. Pět ze šesti největších rakouských úvěrových institucí v roce 2014 úspěšně prošlo komplexním posouzením Evropské centrální banky, výjimkou byla Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Rakousko dosáhlo značného pokroku při restrukturalizaci bank ÖVAG a Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

| (17) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(17)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (18) | Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(18)

Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (19) | V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Rakousko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena, |
| --- | --- |

(19)

V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Rakousko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

DOPORUČUJE Rakousku v období 2015–2016:

| 1. | Neodchylovat se v období 2015–2016 od střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit rozpočtovou neutralitu daňové reformy zaměřené na snížení daňového zatížení práce. Odstranit nesoulad mezi povinnostmi v oblasti financování a výdajů různých úrovní správy. Přijmout opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému, včetně dřívější harmonizace zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu pro muže i ženy a navázat zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na střední délku života. |
| --- | --- |

1.

Neodchylovat se v období 2015–2016 od střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit rozpočtovou neutralitu daňové reformy zaměřené na snížení daňového zatížení práce. Odstranit nesoulad mezi povinnostmi v oblasti financování a výdajů různých úrovní správy. Přijmout opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému, včetně dřívější harmonizace zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu pro muže i ženy a navázat zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na střední délku života.

| 2. | Posílit opatření ke zvýšení účasti starších pracovníků a žen na trhu práce, včetně zlepšení poskytování péče o děti a služeb dlouhodobé péče. Přijmout opatření na zlepšení výsledků ve vzdělávání znevýhodněných mladých lidí. |
| --- | --- |

2.

Posílit opatření ke zvýšení účasti starších pracovníků a žen na trhu práce, včetně zlepšení poskytování péče o děti a služeb dlouhodobé péče. Přijmout opatření na zlepšení výsledků ve vzdělávání znevýhodněných mladých lidí.

| 3. | Odstranit nepřiměřené překážky pro poskytovatele služeb a překážky pro založení společností poskytujících služby ve více oborech. |
| --- | --- |

3.

Odstranit nepřiměřené překážky pro poskytovatele služeb a překážky pro založení společností poskytujících služby ve více oborech.

| 4. | Řešit potenciální ohrožená místa finančního sektoru, pokud jde o zahraniční expozice a nedostatečnou kvalitu aktiv. |
| --- | --- |

4.

Řešit potenciální ohrožená místa finančního sektoru, pokud jde o zahraniční expozice a nedostatečnou kvalitu aktiv.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 92).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/91

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Polska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2015

(2015/C 272/24)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska z roku 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska z roku 2014.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Polsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Polsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Polsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Polsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

| (7) | Dne 29. dubna 2015 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 29. dubna 2015 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, poté co byl v červnu 2015 ukončen postup při nadměrném schodku (5). Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné snižování celkového schodku vládního sektoru z 3,2 % HDP na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále na 1,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 se lze domnívat, že nadměrný schodek byl odstraněn již v roce 2014, tedy jeden rok před stanovenou lhůtou, vezme-li se v úvahu, že překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterou stanoví Smlouva, vysvětlují čisté rozpočtové náklady na systémovou důchodovou reformu. Podle konvergenčního programu hodlá vláda splnit do roku 2019 střednědobý cíl – strukturální schodek ve výši 1 % HDP. V roce 2015 dosáhne poměr veřejného dluhu k HDP svého maxima, tj. 51,7 %, následně jej vláda v roce 2018 hodlá snížit na 49,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2015 a pro rok 2016 je optimistický. Na základě celkového posouzení se předpokládá, že Polsko v roce 2015 dodrží požadovanou korekci ve vztahu k střednědobému cíli, jelikož čistý růst výdajů je pod referenční hodnotou. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016 nebyla dosud dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko, že v roce 2016 se požadovaná korekce mírně odchýlí od cíle, neboť strukturální korekce nedosahuje požadované výše. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Polsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Příjmy z daní by bylo možné zvýšit omezením rozsáhlého využívání snížených sazeb DPH, jak je tomu v současnosti, a zvýšením účinnosti daňové správy. |
| --- | --- |

(8)

Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, poté co byl v červnu 2015 ukončen postup při nadměrném schodku (5). Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné snižování celkového schodku vládního sektoru z 3,2 % HDP na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále na 1,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 se lze domnívat, že nadměrný schodek byl odstraněn již v roce 2014, tedy jeden rok před stanovenou lhůtou, vezme-li se v úvahu, že překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterou stanoví Smlouva, vysvětlují čisté rozpočtové náklady na systémovou důchodovou reformu. Podle konvergenčního programu hodlá vláda splnit do roku 2019 střednědobý cíl – strukturální schodek ve výši 1 % HDP. V roce 2015 dosáhne poměr veřejného dluhu k HDP svého maxima, tj. 51,7 %, následně jej vláda v roce 2018 hodlá snížit na 49,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2015 a pro rok 2016 je optimistický. Na základě celkového posouzení se předpokládá, že Polsko v roce 2015 dodrží požadovanou korekci ve vztahu k střednědobému cíli, jelikož čistý růst výdajů je pod referenční hodnotou. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016 nebyla dosud dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko, že v roce 2016 se požadovaná korekce mírně odchýlí od cíle, neboť strukturální korekce nedosahuje požadované výše. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Polsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Příjmy z daní by bylo možné zvýšit omezením rozsáhlého využívání snížených sazeb DPH, jak je tomu v současnosti, a zvýšením účinnosti daňové správy.

| (9) | Pro fiskální rámec Polska by bylo přínosné zřídit nezávislý orgán, ať již jako instituci zcela samostatnou nebo jako součást některé existující instituce, který by byl odpovědný za hodnocení ex ante a ex post týkající se dodržování fiskálních pravidel, za hodnocení makroekonomických a rozpočtových prognóz a za analýzu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. |
| --- | --- |

(9)

Pro fiskální rámec Polska by bylo přínosné zřídit nezávislý orgán, ať již jako instituci zcela samostatnou nebo jako součást některé existující instituce, který by byl odpovědný za hodnocení ex ante a ex post týkající se dodržování fiskálních pravidel, za hodnocení makroekonomických a rozpočtových prognóz a za analýzu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

| (10) | Polsko na konci roku 2013 zrušilo systémovou důchodovou reformu z roku 1999. I když to krátkodobě mírně ulehčilo rozpočtu, zrušení této reformy nezlepší dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť krátkodobý přínos vyšších příspěvků na sociální pojištění a nižších úrokových plateb vyrovnají v budoucnosti vyšší platby důchodů z veřejného důchodového pilíře. Celkově je zrušení systémové důchodové reformy z roku 1999 z dlouhodobého hlediska pro polské veřejné finance do určité míry rizikové. |
| --- | --- |

(10)

Polsko na konci roku 2013 zrušilo systémovou důchodovou reformu z roku 1999. I když to krátkodobě mírně ulehčilo rozpočtu, zrušení této reformy nezlepší dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť krátkodobý přínos vyšších příspěvků na sociální pojištění a nižších úrokových plateb vyrovnají v budoucnosti vyšší platby důchodů z veřejného důchodového pilíře. Celkově je zrušení systémové důchodové reformy z roku 1999 z dlouhodobého hlediska pro polské veřejné finance do určité míry rizikové.

| (11) | Výsady sociálního zabezpečení, které jsou přiznávány zemědělcům a horníkům, brání i nadále profesní mobilitě a pro veřejné finance znamenají značné náklady. Tyto zvýhodňující režimy odrazují obyvatele od toho, aby přešli do produktivnějších odvětví, vytvářejí skrytou nezaměstnanost a kvůli nízkým příspěvkům jsou z velké míry dotovány daňovými poplatníky. V roce 2014 polské odvětví zemědělství zaměstnávalo 11,5 % pracovní síly, což je více než dvojnásobek průměru EU, avšak vytvářelo pouze 3,3 % hrubé přidané hodnoty Polska. Státní dotace do systému sociálního zabezpečení ve prospěch zemědělců činí téměř 1 % HDP a důchodový systém horníků dotují ve výši 0,5 % HDP. Příspěvky a dávky spolu souvisí jen minimálně, přičemž výše příspěvků vychází většinou z paušální sazby. Z tohoto režimu není možné systematicky vyloučit zemědělce s vyššími příjmy, což umožňuje jeho zneužívání. Zavedení systému pro evidenci a posuzování příjmů zemědělců by bylo nezbytným prvním krokem na cestě k reformě systému sociálního zabezpečení pro zemědělce. |
| --- | --- |

(11)

Výsady sociálního zabezpečení, které jsou přiznávány zemědělcům a horníkům, brání i nadále profesní mobilitě a pro veřejné finance znamenají značné náklady. Tyto zvýhodňující režimy odrazují obyvatele od toho, aby přešli do produktivnějších odvětví, vytvářejí skrytou nezaměstnanost a kvůli nízkým příspěvkům jsou z velké míry dotovány daňovými poplatníky. V roce 2014 polské odvětví zemědělství zaměstnávalo 11,5 % pracovní síly, což je více než dvojnásobek průměru EU, avšak vytvářelo pouze 3,3 % hrubé přidané hodnoty Polska. Státní dotace do systému sociálního zabezpečení ve prospěch zemědělců činí téměř 1 % HDP a důchodový systém horníků dotují ve výši 0,5 % HDP. Příspěvky a dávky spolu souvisí jen minimálně, přičemž výše příspěvků vychází většinou z paušální sazby. Z tohoto režimu není možné systematicky vyloučit zemědělce s vyššími příjmy, což umožňuje jeho zneužívání. Zavedení systému pro evidenci a posuzování příjmů zemědělců by bylo nezbytným prvním krokem na cestě k reformě systému sociálního zabezpečení pro zemědělce.

| (12) | V zemi i nadále přetrvává segmentace trhu práce. V Polsku se nejvíce z celé Unie využívají smlouvy na dobu určitou, přičemž míra přechodu z dočasného do trvalého pracovního poměru je nízká a diferenciace mezd nejvyšší v Unii. Přísné podmínky propouštění, dlouhá soudní řízení a jiné obtíže zatěžující zaměstnavatele podporují využívání pracovních smluv na dobu určitou a nestandardních pracovních smluv. Náklady na smlouvy, které upravuje zákoník práce, jsou kromě toho vnímány jako vysoké a vedou k nadměrnému využívání smluv občanského práva (umowy cywilnoprawne), jež jsou pro zaměstnavatele atraktivní kvůli souvisejícím nižším příspěvkům na sociální zabezpečení. Vysoký podíl smluv tohoto typu, tj. smluv, které jsou spojeny s nižšími příspěvky, však může snižovat kvalitu dostupných pracovních míst, zejména v případě mladých pracovníků. Nezaměstnanost mladých lidí je vysoká, částečně v důsledku nesouladu mezi kvalifikací a dovednostmi uchazečů na jedné straně a potřebami trhu práce na druhé straně. Proto je třeba dále usilovat o reformu odborného vzdělávání a odborné přípravy a o zvýšení nízké míry účasti na programech celoživotního učení. Účast žen na trhu práce zůstává na nízké úrovni. S cílem řešit tento problém posílilo Polsko dostupnost předškolního vzdělávání, nicméně dostupnost zařízení péče o malé děti je mezi členskými státy stále ještě jedna z nejhorších. |
| --- | --- |

(12)

V zemi i nadále přetrvává segmentace trhu práce. V Polsku se nejvíce z celé Unie využívají smlouvy na dobu určitou, přičemž míra přechodu z dočasného do trvalého pracovního poměru je nízká a diferenciace mezd nejvyšší v Unii. Přísné podmínky propouštění, dlouhá soudní řízení a jiné obtíže zatěžující zaměstnavatele podporují využívání pracovních smluv na dobu určitou a nestandardních pracovních smluv. Náklady na smlouvy, které upravuje zákoník práce, jsou kromě toho vnímány jako vysoké a vedou k nadměrnému využívání smluv občanského práva (umowy cywilnoprawne), jež jsou pro zaměstnavatele atraktivní kvůli souvisejícím nižším příspěvkům na sociální zabezpečení. Vysoký podíl smluv tohoto typu, tj. smluv, které jsou spojeny s nižšími příspěvky, však může snižovat kvalitu dostupných pracovních míst, zejména v případě mladých pracovníků. Nezaměstnanost mladých lidí je vysoká, částečně v důsledku nesouladu mezi kvalifikací a dovednostmi uchazečů na jedné straně a potřebami trhu práce na druhé straně. Proto je třeba dále usilovat o reformu odborného vzdělávání a odborné přípravy a o zvýšení nízké míry účasti na programech celoživotního učení. Účast žen na trhu práce zůstává na nízké úrovni. S cílem řešit tento problém posílilo Polsko dostupnost předškolního vzdělávání, nicméně dostupnost zařízení péče o malé děti je mezi členskými státy stále ještě jedna z nejhorších.

| (13) | Na železniční odvětví negativně působí vysoké poplatky za přístup k tratím a nedostatečné vnitrostátní financování. Postupy pro navrhování a provádění projektů jsou kvůli regulačním a správním podmínkám často zdlouhavé a komplikované. Nedávné legislativní změny by mohly mít na železniční dopravu pozitivní dopad, avšak pravděpodobně neovlivní investiční projekty zahájené během programového období 2007–2013. Nicméně v období 2014–2020 by se mělo výrazně zvýšit financování odvětví železnic z prostředků EU. |
| --- | --- |

(13)

Na železniční odvětví negativně působí vysoké poplatky za přístup k tratím a nedostatečné vnitrostátní financování. Postupy pro navrhování a provádění projektů jsou kvůli regulačním a správním podmínkám často zdlouhavé a komplikované. Nedávné legislativní změny by mohly mít na železniční dopravu pozitivní dopad, avšak pravděpodobně neovlivní investiční projekty zahájené během programového období 2007–2013. Nicméně v období 2014–2020 by se mělo výrazně zvýšit financování odvětví železnic z prostředků EU.

| (14) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Polsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Polsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(14)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Polsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Polsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (15) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(15)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Polsku v období 2015–2016:

| 1. | Po odstranění nadměrného schodku dosáhnout v roce 2015 i 2016 fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP, aby bylo možné splnit střednědobý rozpočtový cíl. Zřídit nezávislou fiskální radu. Rozšířit daňovou základnu, zejména omezením využívání rozsáhlého systému snížených sazeb DPH. |
| --- | --- |

1.

Po odstranění nadměrného schodku dosáhnout v roce 2015 i 2016 fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP, aby bylo možné splnit střednědobý rozpočtový cíl. Zřídit nezávislou fiskální radu. Rozšířit daňovou základnu, zejména omezením využívání rozsáhlého systému snížených sazeb DPH.

| 2. | Zahájit proces harmonizace důchodového pojištění pro zemědělce a horníky s důchodovým pojištěním pro ostatní pracovníky a přijmout časový plán pro postupnou úplnou harmonizaci; zavést systém pro posuzování a evidenci příjmů zemědělců. |
| --- | --- |

2.

Zahájit proces harmonizace důchodového pojištění pro zemědělce a horníky s důchodovým pojištěním pro ostatní pracovníky a přijmout časový plán pro postupnou úplnou harmonizaci; zavést systém pro posuzování a evidenci příjmů zemědělců.

| 3. | Přijmout opatření k omezení nadměrného využívání smluv na dobu určitou a smluv občanského práva na trhu práce. |
| --- | --- |

3.

Přijmout opatření k omezení nadměrného využívání smluv na dobu určitou a smluv občanského práva na trhu práce.

| 4. | Odstranit překážky pro investice do železničních projektů. |
| --- | --- |

4.

Odstranit překážky pro investice do železničních projektů.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 97).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1026 ze dne 19. června 2015, kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/589/ES o existenci nadměrného schodku v Polsku (Úř. věst. L 163, 30.6.2015, s. 37).

5

(6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/94

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015

(2015/C 272/25)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Portugalska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2015. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Portugalska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2015.

| (4) | Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik na rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik na rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

| (5) | Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

| (6) | Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Portugalsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Je pravdou, že prostřednictvím ozdravného programu bylo dosaženo výrazného pokroku, a to jak z hlediska ekonomického ozdravení, tak i hospodářské politiky. Navzdory úsilí o snižování páky, které bylo patrné v sektoru domácností a nefinančních podniků, přetrvávají v různých odvětvích významná rizika související s vysokou úrovní vnitřní i vnější zadluženosti, jimž je třeba věnovat značnou pozornost. Silné tlaky na snižování páky existují rovněž v situaci nízkého růstu, nízké inflace a vysoké nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Portugalsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Je pravdou, že prostřednictvím ozdravného programu bylo dosaženo výrazného pokroku, a to jak z hlediska ekonomického ozdravení, tak i hospodářské politiky. Navzdory úsilí o snižování páky, které bylo patrné v sektoru domácností a nefinančních podniků, přetrvávají v různých odvětvích významná rizika související s vysokou úrovní vnitřní i vnější zadluženosti, jimž je třeba věnovat značnou pozornost. Silné tlaky na snižování páky existují rovněž v situaci nízkého růstu, nízké inflace a vysoké nezaměstnanosti.

| (7) | Dne 28. dubna 2015 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 28. dubna 2015 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

| (8) | Na Portugalsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda si ve svém programu stability z roku 2015 vytyčila cíl odstranit nadměrný schodek do roku 2015, v souladu s lhůtou, kterou stanovila Rada. Celkový schodek státního rozpočtu hodlá snížit na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále postupně na 0,6 % HDP v roce 2018. V souladu s programem stability vláda hodlá dosáhnout střednědobého cíle – tj. strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – v roce 2016. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP poklesne na 124,2 % v roce 2015 a dále na přibližně 112,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro roky 2015 a 2016, avšak poměrně optimistický pro roky 2017 a 2018, u nichž určitá rizika shledala i portugalská Rada pro veřejné finance. Podle prognózy Komise z jara 2015 není ještě včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku do roku 2015 zaručeno, nicméně je reálné. Fiskální úsilí současně nedosahuje úrovně doporučené Radou. Bude-li nadměrný schodek odstraněn, bude se na Portugalsko od roku 2016 vztahovat preventivní složka paktu. Opatření zlepšující rovnováhu, která mají podpořit plánované cílové schodky od roku 2016, nebyla dosud dostatečně upřesněna a jejich rozsah se jeví jako nedostatečný. Proto hrozí, že v roce 2016 dojde k výrazné odchylce od požadovaného postupu korekce směrem ke střednědobému cíli, a bude zapotřebí přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Portugalsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. |
| --- | --- |

(8)

Na Portugalsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda si ve svém programu stability z roku 2015 vytyčila cíl odstranit nadměrný schodek do roku 2015, v souladu s lhůtou, kterou stanovila Rada. Celkový schodek státního rozpočtu hodlá snížit na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále postupně na 0,6 % HDP v roce 2018. V souladu s programem stability vláda hodlá dosáhnout střednědobého cíle – tj. strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – v roce 2016. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP poklesne na 124,2 % v roce 2015 a dále na přibližně 112,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro roky 2015 a 2016, avšak poměrně optimistický pro roky 2017 a 2018, u nichž určitá rizika shledala i portugalská Rada pro veřejné finance. Podle prognózy Komise z jara 2015 není ještě včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku do roku 2015 zaručeno, nicméně je reálné. Fiskální úsilí současně nedosahuje úrovně doporučené Radou. Bude-li nadměrný schodek odstraněn, bude se na Portugalsko od roku 2016 vztahovat preventivní složka paktu. Opatření zlepšující rovnováhu, která mají podpořit plánované cílové schodky od roku 2016, nebyla dosud dostatečně upřesněna a jejich rozsah se jeví jako nedostatečný. Proto hrozí, že v roce 2016 dojde k výrazné odchylce od požadovaného postupu korekce směrem ke střednědobému cíli, a bude zapotřebí přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Portugalsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

| (9) | Fiskální konsolidace musí být podpořena zvýšenou účinností a kvalitou výdajů na všech úrovních veřejné správy a dalšími reformami systému pro hospodaření s veřejnými financemi. Zejména je nezbytné další úsilí k zajištění přísné kontroly výdajů prosazením zákona o kontrole závazků a posílením odpovědnosti. V září 2014 byl zveřejněn a od ledna 2015 se uplatňuje zákon o jednotné mzdové stupnici a připravuje se též legislativní nařízení o jednotné stupnici mzdových příplatků. Restrukturalizace státních podniků nebyla dokončena. V přípravě nových komplexních opatření v rámci probíhající důchodové reformy v návaznosti na rozsudky ústavního soudu ze srpna 2014 bylo dosaženo jen omezeného pokroku. V posledních dvou letech proběhla v Portugalsku komplexní reforma daňového systému zaměřená na daň z příjmu právnických osob, daň z příjmu fyzických osob a ekologické daně. Celkový dopad této reformy je třeba vyhodnotit. Existuje dostatek prostoru pro další reformy zaměřené na modernizaci správy příjmů a další zlepšení v oblasti dodržování daňových předpisů daňovými poplatníky. |
| --- | --- |

(9)

Fiskální konsolidace musí být podpořena zvýšenou účinností a kvalitou výdajů na všech úrovních veřejné správy a dalšími reformami systému pro hospodaření s veřejnými financemi. Zejména je nezbytné další úsilí k zajištění přísné kontroly výdajů prosazením zákona o kontrole závazků a posílením odpovědnosti. V září 2014 byl zveřejněn a od ledna 2015 se uplatňuje zákon o jednotné mzdové stupnici a připravuje se též legislativní nařízení o jednotné stupnici mzdových příplatků. Restrukturalizace státních podniků nebyla dokončena. V přípravě nových komplexních opatření v rámci probíhající důchodové reformy v návaznosti na rozsudky ústavního soudu ze srpna 2014 bylo dosaženo jen omezeného pokroku. V posledních dvou letech proběhla v Portugalsku komplexní reforma daňového systému zaměřená na daň z příjmu právnických osob, daň z příjmu fyzických osob a ekologické daně. Celkový dopad této reformy je třeba vyhodnotit. Existuje dostatek prostoru pro další reformy zaměřené na modernizaci správy příjmů a další zlepšení v oblasti dodržování daňových předpisů daňovými poplatníky.

| (10) | Systém kolektivního vyjednávání prošel v nedávné době několika reformami, avšak ne všechny z nich posílily sladění mezd s produktivitou na úrovní odvětví i podniků. Systém by měl podnikům umožnit přizpůsobit se konkrétním okolnostem. K tomu patří účinné využívání stávajících ustanovení, která podnikům umožňují, aby se za určitých okolností se odchýlily od odvětvových kolektivních smluv. Navzdory zmrazení v nedávných letech se minimální mzda, v nominálním vyjádření, zvyšovala od roku 2008 mnohem rychleji než průměrná mzda a podíl pracovníků pobírajících minimální mzdu se z 5 % v roce 2005 zvýšil na 12,9 % v roce 2014. |
| --- | --- |

(10)

Systém kolektivního vyjednávání prošel v nedávné době několika reformami, avšak ne všechny z nich posílily sladění mezd s produktivitou na úrovní odvětví i podniků. Systém by měl podnikům umožnit přizpůsobit se konkrétním okolnostem. K tomu patří účinné využívání stávajících ustanovení, která podnikům umožňují, aby se za určitých okolností se odchýlily od odvětvových kolektivních smluv. Navzdory zmrazení v nedávných letech se minimální mzda, v nominálním vyjádření, zvyšovala od roku 2008 mnohem rychleji než průměrná mzda a podíl pracovníků pobírajících minimální mzdu se z 5 % v roce 2005 zvýšil na 12,9 % v roce 2014.

| (11) | Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti zavádění aktivních politik trhu práce a reformy veřejných služeb zaměstnanosti. Výzvy však přetrvávají v případě pomoci mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Je třeba posílit digitalizaci služeb používaných pro soulad mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Klíčovou výzvou je nadále zajištění přiměřeného pokrytí sociální podpory, zejména režimu minimálního příjmu. Určitého pokroku bylo dosaženo při zlepšování kvality vzdělávání a jeho relevantnosti pro trh práce. V zájmu zlepšení kvality vzdělávání Portugalsko provedlo reformu osnov a předpisů týkajících se učitelů. Používání nástroje pro sledování a diverzifikaci druhů vzdělání u nových programů odborného vzdělávání a přípravy by mělo přispět k řešení problému předčasného ukončování školní docházky a napomoci ke zlepšení úrovní výkonnosti. Nedávné reformy jsou koncipovány tak, aby zmodernizovaly systém odborného vzdělávání a přípravy, ale zvýšení jeho přitažlivosti pro studenty zůstává i nadále výzvou. Dalším úkolem je podpora předávání znalostí mezi vysokoškolskými institucemi, soukromými firmami a výzkumnými organizacemi. |
| --- | --- |

(11)

Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti zavádění aktivních politik trhu práce a reformy veřejných služeb zaměstnanosti. Výzvy však přetrvávají v případě pomoci mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Je třeba posílit digitalizaci služeb používaných pro soulad mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Klíčovou výzvou je nadále zajištění přiměřeného pokrytí sociální podpory, zejména režimu minimálního příjmu. Určitého pokroku bylo dosaženo při zlepšování kvality vzdělávání a jeho relevantnosti pro trh práce. V zájmu zlepšení kvality vzdělávání Portugalsko provedlo reformu osnov a předpisů týkajících se učitelů. Používání nástroje pro sledování a diverzifikaci druhů vzdělání u nových programů odborného vzdělávání a přípravy by mělo přispět k řešení problému předčasného ukončování školní docházky a napomoci ke zlepšení úrovní výkonnosti. Nedávné reformy jsou koncipovány tak, aby zmodernizovaly systém odborného vzdělávání a přípravy, ale zvýšení jeho přitažlivosti pro studenty zůstává i nadále výzvou. Dalším úkolem je podpora předávání znalostí mezi vysokoškolskými institucemi, soukromými firmami a výzkumnými organizacemi.

| (12) | Vysoké dluhy portugalských firem stále nepříznivě ovlivňují jejich výkonnost a brání novým investicím. Zadluženost domácností výrazně klesla. V návaznosti na komplexní posouzení centrální banka posílila sledování likvidity a kapitálové pozice bank a také posoudila ozdravné plány bank. Podíl podnikových úvěrů v selhání zůstává vysoký (více než 18 %) a zatěžuje rozvahy bank. Reforma daně z příjmu právnických osob zahájená v roce 2014 zpřísňuje omezení odpočitatelnosti čistých finančních nákladů, avšak vysokou míru zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob lze dále řešit. Platformy/procesy restrukturalizace podniku PER a SIREVE se přepracovávají s větším důrazem na to, aby se spíše pomáhalo životaschopným podnikům pokračovat v jejich činnosti, než aby byly likvidovány. Údaje o snižování páky za rok 2014 vykazují značný pokrok v provádění opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře. Strategický plán restrukturalizace podnikových dluhů zveřejněný v květnu 2014 postupně získává prostřednictvím různých opatření podobu právních předpisů. Dochází také k pokroku v rozšiřování možností financování, které jsou k dispozici pro nefinanční podniky, a to prostřednictvím podpory kapitálových investic. Rozvojová finanční instituce, formálně zřízená v září 2014, má za cíl řešit selhání trhu, která malým a středním podnikům brání v přístupu k finančním prostředkům. |
| --- | --- |

(12)

Vysoké dluhy portugalských firem stále nepříznivě ovlivňují jejich výkonnost a brání novým investicím. Zadluženost domácností výrazně klesla. V návaznosti na komplexní posouzení centrální banka posílila sledování likvidity a kapitálové pozice bank a také posoudila ozdravné plány bank. Podíl podnikových úvěrů v selhání zůstává vysoký (více než 18 %) a zatěžuje rozvahy bank. Reforma daně z příjmu právnických osob zahájená v roce 2014 zpřísňuje omezení odpočitatelnosti čistých finančních nákladů, avšak vysokou míru zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob lze dále řešit. Platformy/procesy restrukturalizace podniku PER a SIREVE se přepracovávají s větším důrazem na to, aby se spíše pomáhalo životaschopným podnikům pokračovat v jejich činnosti, než aby byly likvidovány. Údaje o snižování páky za rok 2014 vykazují značný pokrok v provádění opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře. Strategický plán restrukturalizace podnikových dluhů zveřejněný v květnu 2014 postupně získává prostřednictvím různých opatření podobu právních předpisů. Dochází také k pokroku v rozšiřování možností financování, které jsou k dispozici pro nefinanční podniky, a to prostřednictvím podpory kapitálových investic. Rozvojová finanční instituce, formálně zřízená v září 2014, má za cíl řešit selhání trhu, která malým a středním podnikům brání v přístupu k finančním prostředkům.

| (13) | Existují možnosti, jak posílit opatření ke zvýšení účinnosti a kvality soudního systému, zejména pokud jde o hodnocení činnosti soudů a používání internetových nástrojů, a jak provádět průzkumy zaměřené na osoby, které přicházejí se soudy do styku, nebo na právníky. Podle srovnávacího přehledu EU o soudnictví z roku 2015 trvají řízení v občanských a obchodních věcech i nadále dlouho (386 dnů). Počet případů prosazování práva stále mírně klesá, zatímco dispoziční čas zůstává dlouhý (1 045 dní v roce 2014). Reformy týkající se finančních a správních soudů postupují pomaleji než ostatní reformy soudnictví. Růst počtu případů platební neschopnosti zdůraznil potřebu posílit prostředky a odbornou přípravu pro prvoinstanční soudy v této oblasti. Likviditu podniků i nadále zhoršují velká zpoždění plateb, zejména ve veřejném sektoru. K řešení těchto pozdních plateb nebyla přijata žádná nová opatření ani závazky. Partnerství veřejného a soukromého sektoru na úrovni místní a regionální správy, jakož i v oblasti koncesí na všech úrovních nejsou dostatečně transparentní. Předcházení korupci je brzděno neúčinným uplatňováním stávajícího právního rámce, kde je třeba zlepšit sledování, provádění a prosazování sankcí. |
| --- | --- |

(13)

Existují možnosti, jak posílit opatření ke zvýšení účinnosti a kvality soudního systému, zejména pokud jde o hodnocení činnosti soudů a používání internetových nástrojů, a jak provádět průzkumy zaměřené na osoby, které přicházejí se soudy do styku, nebo na právníky. Podle srovnávacího přehledu EU o soudnictví z roku 2015 trvají řízení v občanských a obchodních věcech i nadále dlouho (386 dnů). Počet případů prosazování práva stále mírně klesá, zatímco dispoziční čas zůstává dlouhý (1 045 dní v roce 2014). Reformy týkající se finančních a správních soudů postupují pomaleji než ostatní reformy soudnictví. Růst počtu případů platební neschopnosti zdůraznil potřebu posílit prostředky a odbornou přípravu pro prvoinstanční soudy v této oblasti. Likviditu podniků i nadále zhoršují velká zpoždění plateb, zejména ve veřejném sektoru. K řešení těchto pozdních plateb nebyla přijata žádná nová opatření ani závazky. Partnerství veřejného a soukromého sektoru na úrovni místní a regionální správy, jakož i v oblasti koncesí na všech úrovních nejsou dostatečně transparentní. Předcházení korupci je brzděno neúčinným uplatňováním stávajícího právního rámce, kde je třeba zlepšit sledování, provádění a prosazování sankcí.

| (14) | Nový dopravní regulační orgán dosud nezahájil činnost. Liberalizační opatření v oblasti přístavních koncesí, železniční dopravy a městské hromadné dopravy jsou pomalá, a proto se jim nedaří stimulovat investice. Omezeného pokroku bylo dosaženo při provádění dlouhodobého dopravního plánu a časového rozvrhu reforem týkajících se přístavů. Ke zpoždění došlo u koncesí pro metropolitní oblasti Lisabonu a Porta. Kromě toho bylo dosaženo pouze omezeného pokroku při vyjednávání o přístavních koncesích a v odvětví železniční dopravy. Spojení provozovatelů železniční (REFER) a silniční infrastruktury (EP), jehož cílem je zlepšit finanční udržitelnost nové silniční a železniční infrastruktury, ještě nebylo dokončeno. Počet zaměstnanců státních podniků v odvětví dopravy byl snížen. |
| --- | --- |

(14)

Nový dopravní regulační orgán dosud nezahájil činnost. Liberalizační opatření v oblasti přístavních koncesí, železniční dopravy a městské hromadné dopravy jsou pomalá, a proto se jim nedaří stimulovat investice. Omezeného pokroku bylo dosaženo při provádění dlouhodobého dopravního plánu a časového rozvrhu reforem týkajících se přístavů. Ke zpoždění došlo u koncesí pro metropolitní oblasti Lisabonu a Porta. Kromě toho bylo dosaženo pouze omezeného pokroku při vyjednávání o přístavních koncesích a v odvětví železniční dopravy. Spojení provozovatelů železniční (REFER) a silniční infrastruktury (EP), jehož cílem je zlepšit finanční udržitelnost nové silniční a železniční infrastruktury, ještě nebylo dokončeno. Počet zaměstnanců státních podniků v odvětví dopravy byl snížen.

| (15) | V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5. |
| --- | --- |

(15)

V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

| (16) | Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(16)

Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

| (17) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. |
| --- | --- |

(17)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

| (18) | V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Portugalsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení, |
| --- | --- |

(18)

V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Portugalsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

DOPORUČUJE Portugalsku v období 2015–2016:

| 1. | Přijetím nezbytných opatření zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Použít neočekávané příjmy k urychlení snížení schodku a zadlužení. Prosadit zákon o kontrole závazků za účelem zlepšení kontroly výdajů. Zlepšit střednědobou udržitelnost důchodového systému. Zajistit finanční udržitelnost státních podniků. Dále zlepšit dodržování daňových předpisů a účinnost daňové správy. |
| --- | --- |

1.

Přijetím nezbytných opatření zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Použít neočekávané příjmy k urychlení snížení schodku a zadlužení. Prosadit zákon o kontrole závazků za účelem zlepšení kontroly výdajů. Zlepšit střednědobou udržitelnost důchodového systému. Zajistit finanční udržitelnost státních podniků. Dále zlepšit dodržování daňových předpisů a účinnost daňové správy.

| 2. | Podpořit sladění mezd s produktivitou, po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi, s přihlédnutím k rozdílům v dovednostech a podmínkách místních trhů práce, jakož i k rozdílné hospodářské výkonnosti jednotlivých regionů, odvětví a podniků. Zajistit, aby vývoj minimální mzdy byl v souladu s cílem podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

2.

Podpořit sladění mezd s produktivitou, po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi, s přihlédnutím k rozdílům v dovednostech a podmínkách místních trhů práce, jakož i k rozdílné hospodářské výkonnosti jednotlivých regionů, odvětví a podniků. Zajistit, aby vývoj minimální mzdy byl v souladu s cílem podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti.

| 3. | Zlepšit účinnost veřejných služeb zaměstnanosti, zejména zvýšením aktivní pomoci neregistrovaným mladým lidem. Zajistit účinnou aktivaci příjemců dávek a přiměřené pokrytí sociální podpory, zejména režimu minimálního příjmu. |
| --- | --- |

3.

Zlepšit účinnost veřejných služeb zaměstnanosti, zejména zvýšením aktivní pomoci neregistrovaným mladým lidem. Zajistit účinnou aktivaci příjemců dávek a přiměřené pokrytí sociální podpory, zejména režimu minimálního příjmu.

| 4. | Přijmout další opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře, řešit podíl podnikových úvěrů v selhání u bank a snížit zvýhodnění dluhů pro podniky vyplývající z daňových předpisů. Zvýšit efektivitu nástrojů pro restrukturalizaci dluhu pro životaschopné společnosti zavedením pobídek, aby banky a dlužníci mohli zahájit proces restrukturalizace v rané fázi. |
| --- | --- |

4.

Přijmout další opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře, řešit podíl podnikových úvěrů v selhání u bank a snížit zvýhodnění dluhů pro podniky vyplývající z daňových předpisů. Zvýšit efektivitu nástrojů pro restrukturalizaci dluhu pro životaschopné společnosti zavedením pobídek, aby banky a dlužníci mohli zahájit proces restrukturalizace v rané fázi.

| 5. | Urychlit opatření a zvýšit transparentnost, pokud jde o koncese, též v odvětví dopravy, a o partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

5.

Urychlit opatření a zvýšit transparentnost, pokud jde o koncese, též v odvětví dopravy, a o partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem na místní a regionální úrovni.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 102).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

6

(7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

7

---

| 18.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 272/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 272/98

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2015

o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

(2015/C 272/26)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | K udržení a posílení rozvoje eurozóny je zapotřebí pokračovat v politických krocích na podporu vyvážené korekce v soukromém a veřejném sektoru a zvýšit růstový potenciál hospodářství ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Hospodářské oživení v eurozóně sice probíhá, ovšem je omezováno důsledky nedávné hospodářské a finanční krize, mezi něž patří probíhající obnova vnější rovnováhy, vysoká úroveň veřejného a soukromého zadlužení a související tlaky na snižování finanční páky, přetrvávající strukturální nepružnosti na vnitrostátních trzích práce a produktů, vysoká nezaměstnanost a nízká důvěra, jakož i přetrvávající nedostatek investic. Provádění reforem stanovené v doporučeních pro jednotlivé členské státy dosud nepokročilo natolik, aby byly naplněny příslušné ambice. |
| --- | --- |

(1)

K udržení a posílení rozvoje eurozóny je zapotřebí pokračovat v politických krocích na podporu vyvážené korekce v soukromém a veřejném sektoru a zvýšit růstový potenciál hospodářství ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Hospodářské oživení v eurozóně sice probíhá, ovšem je omezováno důsledky nedávné hospodářské a finanční krize, mezi něž patří probíhající obnova vnější rovnováhy, vysoká úroveň veřejného a soukromého zadlužení a související tlaky na snižování finanční páky, přetrvávající strukturální nepružnosti na vnitrostátních trzích práce a produktů, vysoká nezaměstnanost a nízká důvěra, jakož i přetrvávající nedostatek investic. Provádění reforem stanovené v doporučeních pro jednotlivé členské státy dosud nepokročilo natolik, aby byly naplněny příslušné ambice.

| (2) | Eurozóna nepředstavuje jen úhrn svých členů. Ekonomiky eurozóny jsou navzájem úzce provázány, což podtrhuje potřebu větší koordinace fiskální, finanční a strukturální politiky. Orientace politik na úrovni eurozóny by měla podporovat růst a tvorbu pracovních míst a současně zajistit, aby byl pokrok dosažený při obnově rovnováhy zachován a posílen. Členské státy eurozóny jsou obzvláště odpovědné za účinné provádění rámce správy ekonomických záležitostí, který byl v posledních letech významně posílen. K tomu je zapotřebí zvýšit vzájemný tlak podporující provádění vnitrostátních reforem a fiskální obezřetnost. Rovněž je nutno posuzovat vnitrostátní reformy více z pohledu eurozóny, internalizovat možné vedlejší účinky a podněcovat opatření, jež jsou pro hospodářskou a měnovou unii zvláště důležitá. |
| --- | --- |

(2)

Eurozóna nepředstavuje jen úhrn svých členů. Ekonomiky eurozóny jsou navzájem úzce provázány, což podtrhuje potřebu větší koordinace fiskální, finanční a strukturální politiky. Orientace politik na úrovni eurozóny by měla podporovat růst a tvorbu pracovních míst a současně zajistit, aby byl pokrok dosažený při obnově rovnováhy zachován a posílen. Členské státy eurozóny jsou obzvláště odpovědné za účinné provádění rámce správy ekonomických záležitostí, který byl v posledních letech významně posílen. K tomu je zapotřebí zvýšit vzájemný tlak podporující provádění vnitrostátních reforem a fiskální obezřetnost. Rovněž je nutno posuzovat vnitrostátní reformy více z pohledu eurozóny, internalizovat možné vedlejší účinky a podněcovat opatření, jež jsou pro hospodářskou a měnovou unii zvláště důležitá.

| (3) | V eurozóně dosud nejsou ambiciózní strukturální reformy k modernizaci ekonomik a posílení konkurenceschopnosti i růstového potenciálu prováděny dostatečnou měrou. Rozsah nerovnováhy před krizí, pozice v hospodářském cyklu a fiskální prostor, který je k dispozici, se v jednotlivých členských státech výrazně liší. Navzdory zlepšení na trzích práce a určitému pokroku v případě reforem ke zlepšení odolnosti trhů práce jsou míry nezaměstnanosti i nadále vysoké a hrozí, že dlouhodobá nezaměstnanost se stane trvalým jevem, což dále oslabuje sociální situaci v nejzranitelnějších zemích. Obnovování vnější rovnováhy pokračuje, ovšem pokrok je nerovnoměrný a zvýšené přebytky běžného účtu v několika členských státech přetrvávají. Ambiciózní strukturální reformy trhů práce a produktů by usnadnily nezbytnou hospodářskou korekci v rámci eurozóny a podpořily růst v zemích, které dané reformy provádějí. Reformy rovněž přispívají k většímu sociálnímu začlenění tím, že zvyšují zaměstnanost a snižují ceny pro spotřebitele. Budou-li strukturální reformy prováděny ve všech členských státech společně, budou přínosem pro eurozónu jako celek díky příznivým účinkům přelévání prostřednictvím obchodních a finančních kanálů. Podpořila by se tím rovněž vhodná politická rozhodnutí ve zbytku eurozóny. Tomuto procesu mohou pomoci i tematická jednání Euroskupiny prostřednictvím hodnocení a referenčního srovnávání reforem a jejich dopadu na eurozónu jako celek. Lze k tomu využívat osvědčené postupy, dohody o společných zásadách řádných reforem i vzájemný tlak. S ohledem na proces korekce na vnitrostátní úrovni, a tedy i fungování eurozóny, je zvláště důležité pravidelně sledovat pokrok u reforem v členských státech, které se potýkají s nadměrnou nerovnováhou a nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná opatření. |
| --- | --- |

(3)

V eurozóně dosud nejsou ambiciózní strukturální reformy k modernizaci ekonomik a posílení konkurenceschopnosti i růstového potenciálu prováděny dostatečnou měrou. Rozsah nerovnováhy před krizí, pozice v hospodářském cyklu a fiskální prostor, který je k dispozici, se v jednotlivých členských státech výrazně liší. Navzdory zlepšení na trzích práce a určitému pokroku v případě reforem ke zlepšení odolnosti trhů práce jsou míry nezaměstnanosti i nadále vysoké a hrozí, že dlouhodobá nezaměstnanost se stane trvalým jevem, což dále oslabuje sociální situaci v nejzranitelnějších zemích. Obnovování vnější rovnováhy pokračuje, ovšem pokrok je nerovnoměrný a zvýšené přebytky běžného účtu v několika členských státech přetrvávají. Ambiciózní strukturální reformy trhů práce a produktů by usnadnily nezbytnou hospodářskou korekci v rámci eurozóny a podpořily růst v zemích, které dané reformy provádějí. Reformy rovněž přispívají k většímu sociálnímu začlenění tím, že zvyšují zaměstnanost a snižují ceny pro spotřebitele. Budou-li strukturální reformy prováděny ve všech členských státech společně, budou přínosem pro eurozónu jako celek díky příznivým účinkům přelévání prostřednictvím obchodních a finančních kanálů. Podpořila by se tím rovněž vhodná politická rozhodnutí ve zbytku eurozóny. Tomuto procesu mohou pomoci i tematická jednání Euroskupiny prostřednictvím hodnocení a referenčního srovnávání reforem a jejich dopadu na eurozónu jako celek. Lze k tomu využívat osvědčené postupy, dohody o společných zásadách řádných reforem i vzájemný tlak. S ohledem na proces korekce na vnitrostátní úrovni, a tedy i fungování eurozóny, je zvláště důležité pravidelně sledovat pokrok u reforem v členských státech, které se potýkají s nadměrnou nerovnováhou a nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná opatření.

| (4) | Jedním z klíčových politických úkolů, před nimiž eurozóna stojí, je snížit veřejný dluh odpovědným přístupem ve fiskální oblasti. Díky konsolidačnímu úsilí z minulých let se fiskální situace eurozóny zlepšila, ale koordinace fiskálních politik stále není optimální. Řada členských států eurozóny musí i nadále provádět fiskální korekci, aby snížila velice vysoké úrovně dluhu. Ostatním zemím se nabízí větší manévrovací prostor a mohly by jej využít k podpoře domácí poptávky se zvláštním důrazem na investice; podpořilo by to růst domácí ekonomiky i eurozónu jako celek. Flexibilita pravidel Paktu o stabilitě a růstu umožňuje členským státům usnadnit strukturální reformy a investice, ovšem zároveň se řídí společně dohodnutými pravidly. Fiskální strategie stále dostatečně nepodporují růst. Na straně příjmů se navzdory zvýšené koordinaci v rámci Euroskupiny nabízí další prostor pro zlepšení účinnosti daňových systémů a snížení daňového zatížení práce. Na straně výdajů je zapotřebí více se soustředit na veřejné investice podpořené důkladnou analýzou nákladů a přínosů, jakož i na jiné veřejné výdaje s výraznými a příznivými účinky na růst. V přezkumech výdajů byla zdůrazněna potřeba zefektivnit veřejnou správu. K tomuto procesu přispějí řádně fungující vnitrostátní fiskální rámce. |
| --- | --- |

(4)

Jedním z klíčových politických úkolů, před nimiž eurozóna stojí, je snížit veřejný dluh odpovědným přístupem ve fiskální oblasti. Díky konsolidačnímu úsilí z minulých let se fiskální situace eurozóny zlepšila, ale koordinace fiskálních politik stále není optimální. Řada členských států eurozóny musí i nadále provádět fiskální korekci, aby snížila velice vysoké úrovně dluhu. Ostatním zemím se nabízí větší manévrovací prostor a mohly by jej využít k podpoře domácí poptávky se zvláštním důrazem na investice; podpořilo by to růst domácí ekonomiky i eurozónu jako celek. Flexibilita pravidel Paktu o stabilitě a růstu umožňuje členským státům usnadnit strukturální reformy a investice, ovšem zároveň se řídí společně dohodnutými pravidly. Fiskální strategie stále dostatečně nepodporují růst. Na straně příjmů se navzdory zvýšené koordinaci v rámci Euroskupiny nabízí další prostor pro zlepšení účinnosti daňových systémů a snížení daňového zatížení práce. Na straně výdajů je zapotřebí více se soustředit na veřejné investice podpořené důkladnou analýzou nákladů a přínosů, jakož i na jiné veřejné výdaje s výraznými a příznivými účinky na růst. V přezkumech výdajů byla zdůrazněna potřeba zefektivnit veřejnou správu. K tomuto procesu přispějí řádně fungující vnitrostátní fiskální rámce.

| (5) | Podmínky na finančním trhu v eurozóně se zlepšují, ovšem poskytování úvěrů soukromému sektoru je i nadále utlumeno a finanční trhy jsou stále roztříštěné. V eurozóně to brzdí investice. V důsledku toho se otevírá značná investiční mezera, jakkoli jsou zapotřebí jak hmotné, tak nehmotné investice. Investiční plán EU nabízí příležitosti pro uvolnění investic, jež by byly směrovány k produktivnímu využití. Dopad tohoto investičního plánu i rozšířeného programu ECB na nákup aktiv však bude rozsáhlejší, budou-li jej provázet opatření v rámci širšího finančního sektoru, která by měla obnovit úvěrové toky, prohloubit kapitálové trhy a povzbudit dlouhodobé financování ekonomiky. Dokončuje se vytvoření bankovní unie, kterou podpoří uplatňování jednotného souboru pravidel a důsledného regulačního přístupu. Lepší integrací a účinnějšími kapitálovými trhy by se aktivovaly další finanční prostředky na investice, evropská ekonomika by byla méně závislá na bankách a její finanční struktury by byly vyváženější a stabilnější. |
| --- | --- |

(5)

Podmínky na finančním trhu v eurozóně se zlepšují, ovšem poskytování úvěrů soukromému sektoru je i nadále utlumeno a finanční trhy jsou stále roztříštěné. V eurozóně to brzdí investice. V důsledku toho se otevírá značná investiční mezera, jakkoli jsou zapotřebí jak hmotné, tak nehmotné investice. Investiční plán EU nabízí příležitosti pro uvolnění investic, jež by byly směrovány k produktivnímu využití. Dopad tohoto investičního plánu i rozšířeného programu ECB na nákup aktiv však bude rozsáhlejší, budou-li jej provázet opatření v rámci širšího finančního sektoru, která by měla obnovit úvěrové toky, prohloubit kapitálové trhy a povzbudit dlouhodobé financování ekonomiky. Dokončuje se vytvoření bankovní unie, kterou podpoří uplatňování jednotného souboru pravidel a důsledného regulačního přístupu. Lepší integrací a účinnějšími kapitálovými trhy by se aktivovaly další finanční prostředky na investice, evropská ekonomika by byla méně závislá na bankách a její finanční struktury by byly vyváženější a stabilnější.

| (6) | Navzdory nedávným úspěchům při posilování struktury hospodářské a měnové unie vyvstává v současnosti úkol pokročit v jejím dokončení. Hospodářskou a měnovou unii bude třeba rozvíjet postupně a způsobem, v němž se bude spojovat disciplína a solidarita. Předseda Komise společně s předsedou Evropské rady, předsedou Evropského parlamentu, prezidentem Evropské centrální banky a předsedou Euroskupiny připraví další kroky v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně, |
| --- | --- |

(6)

Navzdory nedávným úspěchům při posilování struktury hospodářské a měnové unie vyvstává v současnosti úkol pokročit v jejím dokončení. Hospodářskou a měnovou unii bude třeba rozvíjet postupně a způsobem, v němž se bude spojovat disciplína a solidarita. Předseda Komise společně s předsedou Evropské rady, předsedou Evropského parlamentu, prezidentem Evropské centrální banky a předsedou Euroskupiny připraví další kroky v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně,

DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2015–2016 přijaly v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

| 1. | Využít vzájemný tlak s cílem podporovat strukturální reformy, které usnadňují nápravu velkého vnitřního a vnějšího dluhu a podporují investice. Pravidelně posuzovat uskutečňování reforem v těch členských státech, jež vyžadují zvláštní monitorování v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. Pokračovat v pravidelném tematickém hodnocení strukturálních reforem. Do jara roku 2016 přijmout rozhodnutí o opatřeních navazujících na koordinační iniciativu zaměřenou na snižování vysokého daňového zatížení práce a reformu trhů služeb. |
| --- | --- |

1.

Využít vzájemný tlak s cílem podporovat strukturální reformy, které usnadňují nápravu velkého vnitřního a vnějšího dluhu a podporují investice. Pravidelně posuzovat uskutečňování reforem v těch členských státech, jež vyžadují zvláštní monitorování v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. Pokračovat v pravidelném tematickém hodnocení strukturálních reforem. Do jara roku 2016 přijmout rozhodnutí o opatřeních navazujících na koordinační iniciativu zaměřenou na snižování vysokého daňového zatížení práce a reformu trhů služeb.

| 2. | Koordinovat fiskální politiky a zajistit, aby celková orientace fiskální politiky v eurozóně byla v souladu s riziky spojenými s udržitelností a podmínkami hospodářského cyklu. Tím není dotčeno plnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Do jara roku 2016 vést tematické diskuse o zvýšení kvality a udržitelnosti veřejných financí a soustředit se zejména na stanovování priorit u hmotných a nehmotných investic na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU a na úpravu daňových systémů za účelem větší podpory růstu. Sledovat účinné fungování nedávno posílených vnitrostátních fiskálních rámců. |
| --- | --- |

2.

Koordinovat fiskální politiky a zajistit, aby celková orientace fiskální politiky v eurozóně byla v souladu s riziky spojenými s udržitelností a podmínkami hospodářského cyklu. Tím není dotčeno plnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Do jara roku 2016 vést tematické diskuse o zvýšení kvality a udržitelnosti veřejných financí a soustředit se zejména na stanovování priorit u hmotných a nehmotných investic na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU a na úpravu daňových systémů za účelem větší podpory růstu. Sledovat účinné fungování nedávno posílených vnitrostátních fiskálních rámců.

| 3. | Zajistit včasné dokončení opatření navazujících na komplexní posouzení prováděné Evropskou centrální bankou, provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank), dokončení ratifikace mezivládní dohody o Jednotném fondu pro řešení krizí a zajistit, aby byl daný fond plně funkční od ledna 2016. Podporovat opatření vedoucí k prohloubení tržního financování, zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky a vyvinout alternativní zdroje financování. Podporovat další reformy vnitrostátních insolvenčních rámců. |
| --- | --- |

3.

Zajistit včasné dokončení opatření navazujících na komplexní posouzení prováděné Evropskou centrální bankou, provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank), dokončení ratifikace mezivládní dohody o Jednotném fondu pro řešení krizí a zajistit, aby byl daný fond plně funkční od ledna 2016. Podporovat opatření vedoucí k prohloubení tržního financování, zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky a vyvinout alternativní zdroje financování. Podporovat další reformy vnitrostátních insolvenčních rámců.

| 4. | Nadále usilovat o prohloubení hospodářské a měnové unie a přispět ke zlepšení rámce pro ekonomický dohled v souvislosti se zprávou o dalších krocích v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně, kterou vypracuje předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker v úzké spolupráci s předsedou Evropské rady Donaldem Tuskem, předsedou Evropského parlamentu Martinem Schulzem, prezidentem Evropské centrální banky Mariem Draghim a předsedou Euroskupiny Jeroenem Dijsselbloemem, a následnými opatřeními. |
| --- | --- |

4.

Nadále usilovat o prohloubení hospodářské a měnové unie a přispět ke zlepšení rámce pro ekonomický dohled v souvislosti se zprávou o dalších krocích v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně, kterou vypracuje předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker v úzké spolupráci s předsedou Evropské rady Donaldem Tuskem, předsedou Evropského parlamentu Martinem Schulzem, prezidentem Evropské centrální banky Mariem Draghim a předsedou Euroskupiny Jeroenem Dijsselbloemem, a následnými opatřeními.

V Bruselu dne 14. července 2015.

Za Radu

předseda

P. GRAMEGNA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

3

---