# Jurnalul Oficial C 260/7 au

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 260 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 587 august 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 260

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 587 august 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015 |
| 2015/C 260/01 | Rezoluţia privind prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru al șaselea mandat 2015-2020 | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015 |
| 2015/C 260/02 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – O mai bună protecție a mediului marin | 6 |
| 2015/C 260/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă | 12 |
| 2015/C 260/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Promovarea pe plan regional și local a comerțului echitabil în Europa | 17 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015

2015/C 260/01

Rezoluţia privind prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru al șaselea mandat 2015-2020

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015

2015/C 260/02

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O mai bună protecție a mediului marin

6

2015/C 260/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă

12

2015/C 260/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Promovarea pe plan regional și local a comerțului echitabil în Europa

17

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015 |
| 2015/C 260/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre | 22 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015

2015/C 260/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

22

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015

| 7.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 260/1

---

Rezoluţia privind prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru al șaselea mandat 2015-2020

(2015/C 260/01)

Comitetul European al Regiunilor (CoR) va pune accentul pe următoarele priorități-cheie în actualul său mandat de cinci ani (2015-2020):

I.   
  Relansarea economiei europene: crearea de locuri de muncă și creșterea economică durabilă în orașe și regiuni – pentru o mai bună calitate a vieții cetățenilor

Este necesară o abordare ascendentă, care presupune includerea autorităților locale și regionale în parteneriatele europene, pentru a stimula investițiile orientate în economia reală și pentru a încuraja schimbul de bune practici. În același timp, aceasta va răspunde așteptărilor cetățenilor în ceea ce privește calitatea cheltuielilor și buna punere în aplicare a politicilor publice. Un nou spirit antreprenorial, combinat cu o piață digitală unică funcțională și cu o specializare inteligentă, va duce la expertiză și noi competențe, la inovare și locuri de muncă.

CoR subliniază următoarele măsuri care vizează punerea în aplicare a acestei priorități:

| 1. | valorificarea evoluției economice pozitive, reflectată în locuri de muncă sustenabile, cu accent deosebit pe educație și pe corelarea calificărilor și a formării cu necesitățile pieței muncii. În special este nevoie de o educație și formare profesională de înaltă calitate, de o creștere a ofertei de stagii de ucenicie și o îmbunătățire a mobilității, pentru a ameliora situația persoanelor tinere afectate de rata ridicată a șomajului. Experiențele pozitive care derivă din sistemele duale de formare profesională pot fi de folos în acest sens; |
| --- | --- |

1.

valorificarea evoluției economice pozitive, reflectată în locuri de muncă sustenabile, cu accent deosebit pe educație și pe corelarea calificărilor și a formării cu necesitățile pieței muncii. În special este nevoie de o educație și formare profesională de înaltă calitate, de o creștere a ofertei de stagii de ucenicie și o îmbunătățire a mobilității, pentru a ameliora situația persoanelor tinere afectate de rata ridicată a șomajului. Experiențele pozitive care derivă din sistemele duale de formare profesională pot fi de folos în acest sens;

| 2. | monitorizarea punerii în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene și a Fondului european pentru investiții strategice, în parteneriat cu Banca Europeană de Investiții, menținând, în același timp, solidaritatea cu regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

2.

monitorizarea punerii în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene și a Fondului european pentru investiții strategice, în parteneriat cu Banca Europeană de Investiții, menținând, în același timp, solidaritatea cu regiunile mai puțin dezvoltate;

| 3. | consolidarea dimensiunii sociale a UE și a uniunii economice și monetare prin conceperea de stimulente pentru reforme, în vederea îndeplinirii cât mai rapide a obiectivelor sociale ale Strategiei Europa 2020, precum și coordonarea stabilizatorilor automați le nivelul UEM; |
| --- | --- |

3.

consolidarea dimensiunii sociale a UE și a uniunii economice și monetare prin conceperea de stimulente pentru reforme, în vederea îndeplinirii cât mai rapide a obiectivelor sociale ale Strategiei Europa 2020, precum și coordonarea stabilizatorilor automați le nivelul UEM;

| 4. | contribuția la evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 și la viitoarea politică de coeziune; solicitarea de revizuire a resurselor proprii ale UE și sprijinirea alinierii bugetelor publice cu obiectivele privitoare la calitatea cheltuielilor și nivelurile suficiente de credite de plată, pe plan teritorial; |
| --- | --- |

4.

contribuția la evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 și la viitoarea politică de coeziune; solicitarea de revizuire a resurselor proprii ale UE și sprijinirea alinierii bugetelor publice cu obiectivele privitoare la calitatea cheltuielilor și nivelurile suficiente de credite de plată, pe plan teritorial;

| 5. | consolidarea capacității de investiții a autorităților locale și regionale prin încurajarea flexibilității în aplicarea normelor privind guvernanța economică europeană, respectându-se în același timp necesitatea de a asigura finanțe publice solide și prevederile Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

5.

consolidarea capacității de investiții a autorităților locale și regionale prin încurajarea flexibilității în aplicarea normelor privind guvernanța economică europeană, respectându-se în același timp necesitatea de a asigura finanțe publice solide și prevederile Pactului de stabilitate și de creștere;

| 6. | promovarea sinergiilor între diferitele fonduri europene disponibile, consolidarea interconexiunilor între Fondul european pentru investiții strategice și fondurile existente, în vederea obținerii unui efect financiar multiplicator; punerea accentului pe simplificarea instrumentelor financiare ale UE; |
| --- | --- |

6.

promovarea sinergiilor între diferitele fonduri europene disponibile, consolidarea interconexiunilor între Fondul european pentru investiții strategice și fondurile existente, în vederea obținerii unui efect financiar multiplicator; punerea accentului pe simplificarea instrumentelor financiare ale UE;

| 7. | stimularea spiritului antreprenorial: consolidarea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii și promovarea economiei sociale prin îmbunătățirea accesului la finanțare, surse de inspirație pentru inovare, precum și prin reducerea birocrației; |
| --- | --- |

7.

stimularea spiritului antreprenorial: consolidarea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii și promovarea economiei sociale prin îmbunătățirea accesului la finanțare, surse de inspirație pentru inovare, precum și prin reducerea birocrației;

| 8. | consideră limba, cultura și patrimoniul cultural ca reprezentând o valoare a umanității, care sprijină identitatea națională, regională și locală; |
| --- | --- |

8.

consideră limba, cultura și patrimoniul cultural ca reprezentând o valoare a umanității, care sprijină identitatea națională, regională și locală;

| 9. | crearea de condiții adecvate pentru dezvoltarea rețelelor și serviciilor digitale; maximizarea potențialului de creștere al economiei digitale prin investiții în infrastructură TIC fiabilă și de mare viteză, prin cercetare și inovare pentru a stimula competitivitatea industriei, serviciile publice, incluziunea digitală și competențele; |
| --- | --- |

9.

crearea de condiții adecvate pentru dezvoltarea rețelelor și serviciilor digitale; maximizarea potențialului de creștere al economiei digitale prin investiții în infrastructură TIC fiabilă și de mare viteză, prin cercetare și inovare pentru a stimula competitivitatea industriei, serviciile publice, incluziunea digitală și competențele;

| 10. | stimularea capacităţii de cercetare și inovare a regiunilor și reducerea decalajului digital și de inovare; îmbunătăţirea competitivităţii la nivel regional prin promovarea specializării inteligente și schimbul de bune practici; se impune, așadar, promovarea rețelelor internaționale proeminente, precum inițiativa Vanguard, care a plasat renașterea industrială în centrul activităților sale de tip S3, în vederea promovării schimbului de experiență, a creării unor căi ascendente către excelență și a procesării în comun a dosarelor pentru proiecte; |
| --- | --- |

10.

stimularea capacităţii de cercetare și inovare a regiunilor și reducerea decalajului digital și de inovare; îmbunătăţirea competitivităţii la nivel regional prin promovarea specializării inteligente și schimbul de bune practici; se impune, așadar, promovarea rețelelor internaționale proeminente, precum inițiativa Vanguard, care a plasat renașterea industrială în centrul activităților sale de tip S3, în vederea promovării schimbului de experiență, a creării unor căi ascendente către excelență și a procesării în comun a dosarelor pentru proiecte;

| 11. | utilizarea optimă a comunităților de cunoaștere și inovare (CCI), care se ocupă de lanțul de inovare, și a tehnologiilor generice esențiale (TGE) ca modalitate de a ocupa un loc de frunte în ceea ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și bazată pe cunoaştere; |
| --- | --- |

11.

utilizarea optimă a comunităților de cunoaștere și inovare (CCI), care se ocupă de lanțul de inovare, și a tehnologiilor generice esențiale (TGE) ca modalitate de a ocupa un loc de frunte în ceea ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și bazată pe cunoaştere;

| 12. | un acces mai bun al consumatorilor și al întreprinderilor la bunuri și servicii online în întreaga Europă prin eliminarea principalelor diferențe dintre mediul online și cel offline și a obstacolelor din calea activității online transfrontaliere, în condițiile asigurării coordonării la nivel european a abordărilor privind reglementarea noilor forme de schimb, precum consumul colaborativ; |
| --- | --- |

12.

un acces mai bun al consumatorilor și al întreprinderilor la bunuri și servicii online în întreaga Europă prin eliminarea principalelor diferențe dintre mediul online și cel offline și a obstacolelor din calea activității online transfrontaliere, în condițiile asigurării coordonării la nivel european a abordărilor privind reglementarea noilor forme de schimb, precum consumul colaborativ;

| 13. | sprijinirea dezvoltării unei guvernări electronice inovatoare, pentru a face mai ușoară viața cetățenilor și a întreprinderilor și a îi face mai puțin dependenți de birocrație; |
| --- | --- |

13.

sprijinirea dezvoltării unei guvernări electronice inovatoare, pentru a face mai ușoară viața cetățenilor și a întreprinderilor și a îi face mai puțin dependenți de birocrație;

| 14. | asigurarea unor condiții de reglementare și financiare mai bune, pentru a facilita modernizarea și extinderea infrastructurii energetice actuale prevăzute în cadrul noilor obiective ale UE pentru 2030 în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, în special punerea în aplicare a unei uniuni energetice solide și ecologice, cu obiectivul garantării unor condiții de concurență echitabile în sectorul energetic; |
| --- | --- |

14.

asigurarea unor condiții de reglementare și financiare mai bune, pentru a facilita modernizarea și extinderea infrastructurii energetice actuale prevăzute în cadrul noilor obiective ale UE pentru 2030 în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, în special punerea în aplicare a unei uniuni energetice solide și ecologice, cu obiectivul garantării unor condiții de concurență echitabile în sectorul energetic;

| 15. | asigurarea stabilității legislaţiei pentru a sprijini investițiile în energia din surse regenerabile, inclusiv în economia circulară și iniţiativele de proiectare ecologică; sublinierea importanței de a furniza resursele necesare pentru a permite regiunilor și orașelor să joace un rol principal în desfășurarea proiectelor în domeniul energiei durabile; |
| --- | --- |

15.

asigurarea stabilității legislaţiei pentru a sprijini investițiile în energia din surse regenerabile, inclusiv în economia circulară și iniţiativele de proiectare ecologică; sublinierea importanței de a furniza resursele necesare pentru a permite regiunilor și orașelor să joace un rol principal în desfășurarea proiectelor în domeniul energiei durabile;

| 16. | încurajarea consolidării rezilienței în fața dezastrelor, ca una dintre componentele fundamentale ale creşterii durabile și ale creării de locuri de muncă; evidențierea rolului autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

16.

încurajarea consolidării rezilienței în fața dezastrelor, ca una dintre componentele fundamentale ale creşterii durabile și ale creării de locuri de muncă; evidențierea rolului autorităților locale și regionale;

II.   
  Dimensiunea teritorială a legislației UE: în slujba cetățenilor, indiferent de locul în care au ales să trăiască și să muncească

Politicile UE ar trebui să acopere distanțele și lacunele de cunoștințe între regiuni și orașe, transformând caracteristicile teritoriale, economice, sociale, culturale, geografice și demografice în avantaje atât în zonele urbane, cât și în zonele rurale.

CoR subliniază următoarele măsuri care vizează punerea în aplicare a acestei priorități:

| 17. | solicitarea unei dimensiuni teritoriale mai puternice în politicile și proiectele UE în întreaga Uniune Europeană, inclusiv în cadrul revizuirii Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

17.

solicitarea unei dimensiuni teritoriale mai puternice în politicile și proiectele UE în întreaga Uniune Europeană, inclusiv în cadrul revizuirii Strategiei Europa 2020;

| 18. | promovarea recunoașterii problemelor demografice drept o amenințare la adresa întregii Uniuni Europene și elaborarea unei strategii europene de abordare a acestor provocări; |
| --- | --- |

18.

promovarea recunoașterii problemelor demografice drept o amenințare la adresa întregii Uniuni Europene și elaborarea unei strategii europene de abordare a acestor provocări;

| 19. | examinarea și evaluarea impactului teritorial al legislației UE asupra pieței unice și al inițiativelor menite să aibă impact teritorial (și anume, uniunea energetică, piață unică digitală, pachetul privind mobilitatea forței de muncă, uniunea piețelor de capital, viitoarea politică în domeniul transporturilor). Trebuie acordată o atenție deosebită domeniilor-cheie de ajutor de stat și modernizarea acestuia, politică industrială, achiziții publice și furnizarea de servicii de interes general; |
| --- | --- |

19.

examinarea și evaluarea impactului teritorial al legislației UE asupra pieței unice și al inițiativelor menite să aibă impact teritorial (și anume, uniunea energetică, piață unică digitală, pachetul privind mobilitatea forței de muncă, uniunea piețelor de capital, viitoarea politică în domeniul transporturilor). Trebuie acordată o atenție deosebită domeniilor-cheie de ajutor de stat și modernizarea acestuia, politică industrială, achiziții publice și furnizarea de servicii de interes general;

| 20. | participarea la elaborarea viitoarei politici de coeziune, inclusiv dezvoltarea planificării spațiale europene, cu accent pe consolidarea agendei urbane și a echilibrului dintre zonele urbane și cele rurale, precum și pe dezvoltarea în continuare a instrumentelor financiare în cadrul politicii de coeziune; încurajarea dezbaterii „dincolo de PIB” și a dezvoltării indicatorilor alternativi pentru bunăstare și dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

20.

participarea la elaborarea viitoarei politici de coeziune, inclusiv dezvoltarea planificării spațiale europene, cu accent pe consolidarea agendei urbane și a echilibrului dintre zonele urbane și cele rurale, precum și pe dezvoltarea în continuare a instrumentelor financiare în cadrul politicii de coeziune; încurajarea dezbaterii „dincolo de PIB” și a dezvoltării indicatorilor alternativi pentru bunăstare și dezvoltare durabilă;

| 21. | atenție și sensibilitate în legătură cu chestiunile referitoare la finanțare și proveniența acesteia; tratarea cu prioritate, în timp util, a chestiunilor referitoare la viitorul fondurilor regionale și structurale post-2020 în interesul localităţilor şi regiunilor; |
| --- | --- |

21.

atenție și sensibilitate în legătură cu chestiunile referitoare la finanțare și proveniența acesteia; tratarea cu prioritate, în timp util, a chestiunilor referitoare la viitorul fondurilor regionale și structurale post-2020 în interesul localităţilor şi regiunilor;

| 22. | solicită să se pună din nou accent pe revitalizarea orașelor și a centrelor urbane, care au fost neglijate în urma dezvoltării sistemelor comerciale pe scară largă de la periferia orașelor; |
| --- | --- |

22.

solicită să se pună din nou accent pe revitalizarea orașelor și a centrelor urbane, care au fost neglijate în urma dezvoltării sistemelor comerciale pe scară largă de la periferia orașelor;

| 23. | contribuția la dezbateri politice pe tema viitorului agriculturii UE, a dezvoltării rurale și a politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

23.

contribuția la dezbateri politice pe tema viitorului agriculturii UE, a dezvoltării rurale și a politicii comune în domeniul pescuitului;

| 24. | acordarea de competențe autorităţilor locale şi regionale în sensul monitorizării în timp a resurselor lor naturale – ca de exemplu apa – și asigurarea capacității acestora de a se pregăti pentru condiții extreme, cum ar fi supraabundența sau penuria, și de a-și prezenta bunele practici în întreaga Europă; |
| --- | --- |

24.

acordarea de competențe autorităţilor locale şi regionale în sensul monitorizării în timp a resurselor lor naturale – ca de exemplu apa – și asigurarea capacității acestora de a se pregăti pentru condiții extreme, cum ar fi supraabundența sau penuria, și de a-și prezenta bunele practici în întreaga Europă;

| 25. | promovarea dezvoltării unor soluții transfrontaliere, a colaborării interregionale în rețea și a punerii în aplicare a strategiilor macroregionale, recurgând mai des la grupările europene de cooperare teritorială; |
| --- | --- |

25.

promovarea dezvoltării unor soluții transfrontaliere, a colaborării interregionale în rețea și a punerii în aplicare a strategiilor macroregionale, recurgând mai des la grupările europene de cooperare teritorială;

| 26. | promovarea caracteristicilor regionale și locale ca parte a procesului de realizare a rețelelor TEN-T și a politicii viitoare în domeniul transporturilor după 2020, precum și sprijinirea noilor inițiative în domeniul reducerii emisiilor sonore în traficul feroviar și aerian. |
| --- | --- |

26.

promovarea caracteristicilor regionale și locale ca parte a procesului de realizare a rețelelor TEN-T și a politicii viitoare în domeniul transporturilor după 2020, precum și sprijinirea noilor inițiative în domeniul reducerii emisiilor sonore în traficul feroviar și aerian.

III.   
  O Europă mai simplă și mai conectată: restabilirea legăturilor cu cetățenii și întreprinderile de la nivel local și regional

CoR trebuie să încurajeze dezbateri privind modalități care permit europenilor să beneficieze de valoarea adăugată pe care UE o oferă, precum și modalități de a ajuta întreprinderile să prospere. Este esenţial ca noile inițiative să fie transparente. Reducerea birocrației, îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor și promovarea achizițiilor publice inovatoare vor continua să se afle în centrul priorităților noastre.

CoR subliniază următoarele măsuri care vizează punerea în aplicare a acestei priorități:

| 27. | monitorizarea respectării principiilor subsidiarității și proporționalității și asigurarea adoptării de măsuri la nivelul adecvat; solicitarea ca evaluarea impactului teritorial să devină o practică standard promovată de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

27.

monitorizarea respectării principiilor subsidiarității și proporționalității și asigurarea adoptării de măsuri la nivelul adecvat; solicitarea ca evaluarea impactului teritorial să devină o practică standard promovată de Comisia Europeană;

| 28. | mai multă transparență și o participare mai largă printr-o abordare de jos în sus în vederea consolidării oportunităților de acțiune și a influenței autorităților locale și regionale și promovării încrederii și apropierii cetățenilor de Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

28.

mai multă transparență și o participare mai largă printr-o abordare de jos în sus în vederea consolidării oportunităților de acțiune și a influenței autorităților locale și regionale și promovării încrederii și apropierii cetățenilor de Uniunea Europeană;

| 29. | promovarea guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul viitoarei legislații, precum și în discuțiile privind evoluția semestrului european și extinderea uniunii monetare europene; |
| --- | --- |

29.

promovarea guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul viitoarei legislații, precum și în discuțiile privind evoluția semestrului european și extinderea uniunii monetare europene;

| 30. | contribuția la un acord interinstituțional privind o mai bună legiferare și implicarea în programul REFIT pentru a contribui la evaluarea legislației UE din perspectivă locală și regională, a spori gradul de transparență și a propune forului legislativ al UE simplificarea legislației, atunci când se impune acest lucru; |
| --- | --- |

30.

contribuția la un acord interinstituțional privind o mai bună legiferare și implicarea în programul REFIT pentru a contribui la evaluarea legislației UE din perspectivă locală și regională, a spori gradul de transparență și a propune forului legislativ al UE simplificarea legislației, atunci când se impune acest lucru;

| 31. | încurajarea reducerii birocrației și sarcinilor de reglementare la toate nivelurile de guvernare, permițând astfel întreprinderilor să prospere și cetățenilor să beneficieze pe deplin de valoarea adăugată a UE; |
| --- | --- |

31.

încurajarea reducerii birocrației și sarcinilor de reglementare la toate nivelurile de guvernare, permițând astfel întreprinderilor să prospere și cetățenilor să beneficieze pe deplin de valoarea adăugată a UE;

| 32. | promovarea principiilor Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru investiții publice eficiente; |
| --- | --- |

32.

promovarea principiilor Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru investiții publice eficiente;

| 33. | îmbunătățirea registrului de transparență, asigurându-se că acesta recunoaște că autoritățile locale și regionale și reprezentanții acestora sunt scutiți de orice obligație de a se înregistra, întrucât fac parte integrantă din cadrul instituțional al UE, iar reprezentanții lor sunt aleși în mod democratic de către cetățeni. |
| --- | --- |

33.

îmbunătățirea registrului de transparență, asigurându-se că acesta recunoaște că autoritățile locale și regionale și reprezentanții acestora sunt scutiți de orice obligație de a se înregistra, întrucât fac parte integrantă din cadrul instituțional al UE, iar reprezentanții lor sunt aleși în mod democratic de către cetățeni.

IV.   
  Stabilitate și cooperare în cadrul și în afara Uniunii Europene: sprijinirea vecinilor noștri pe calea dobândirii valorilor europene

CoR trebuie să asigure că eforturile de cooperare cu vecinii noștri se bazează pe cooperarea dintre autoritățile locale și regionale, precum și contactele interpersonale. Dezvoltarea instituțională, consolidarea capacităților, solidaritatea politică și diplomația orașelor au fost utilizate cu succes în trecut pentru a ancora valorile europene în țările vecine, acestea trebuind să fie principalele instrumente pentru viitor.

CoR subliniază următoarele măsuri care vizează punerea în aplicare a acestei priorități:

| 34. | extinderea dimensiunii teritoriale și a principiului descentralizării în politicile de extindere și de vecinătate ale UE; aprofundarea parteneriatelor CoR cu țările candidate membre ale Adunării autorităților locale și regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM) și ale Parteneriatului estic (CORLEAP); |
| --- | --- |

34.

extinderea dimensiunii teritoriale și a principiului descentralizării în politicile de extindere și de vecinătate ale UE; aprofundarea parteneriatelor CoR cu țările candidate membre ale Adunării autorităților locale și regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM) și ale Parteneriatului estic (CORLEAP);

| 35. | sprijinirea dezvoltării unei politici UE cuprinzătoare în domeniul migrației și consolidării capacităților de gestionare a crizelor la nivel local și regional; stimularea unui schimb de exemple de bune practici și a cooperării consolidate la nivel local și regional, independent de cadrul propus de Comisie. Promovarea participării la dezbaterea privind revizuirea Regulamentului Dublin III pentru a se ajunge la o repartizare echitabilă a sarcinilor în cadrul UE și pentru a aborda cauzele profunde ale migrației ilegale și traficului de ființe umane, ținând seama de aspectele umanitare și de cele referitoare la politica de dezvoltare; |
| --- | --- |

35.

sprijinirea dezvoltării unei politici UE cuprinzătoare în domeniul migrației și consolidării capacităților de gestionare a crizelor la nivel local și regional; stimularea unui schimb de exemple de bune practici și a cooperării consolidate la nivel local și regional, independent de cadrul propus de Comisie. Promovarea participării la dezbaterea privind revizuirea Regulamentului Dublin III pentru a se ajunge la o repartizare echitabilă a sarcinilor în cadrul UE și pentru a aborda cauzele profunde ale migrației ilegale și traficului de ființe umane, ținând seama de aspectele umanitare și de cele referitoare la politica de dezvoltare;

| 36. | stabilirea unor „parteneriate privind migrația și integrarea” între regiuni și orașe în țările de origine și cele de destinație. Acest lucru va spori încrederea reciprocă și va promova cooperarea descentralizată – îndeosebi în domenii precum concentrația urbană, schimbările climatice și penuria de resurse; |
| --- | --- |

36.

stabilirea unor „parteneriate privind migrația și integrarea” între regiuni și orașe în țările de origine și cele de destinație. Acest lucru va spori încrederea reciprocă și va promova cooperarea descentralizată – îndeosebi în domenii precum concentrația urbană, schimbările climatice și penuria de resurse;

| 37. | sprijinirea politicilor care abordează provocările în materie de securitate și stabilitate socială la nivel local și regional, dar și transfrontalier – precum radicalizarea, xenofobia, rasismul, și în cele din urmă violența, în forme individuale sau organizate, ca de exemplu terorismul; |
| --- | --- |

37.

sprijinirea politicilor care abordează provocările în materie de securitate și stabilitate socială la nivel local și regional, dar și transfrontalier – precum radicalizarea, xenofobia, rasismul, și în cele din urmă violența, în forme individuale sau organizate, ca de exemplu terorismul;

| 38. | evidențierea dimensiunii regionale și locale în negocierile privind parteneriatele strategice ale UE cu actori-cheie la nivel internațional, în special cu privire la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și Acordul privind comerțul cu servicii. Este necesar să se garanteze că acordurile finale respectă normele sociale și de mediu europene, cum ar fi cele referitoare la chestiunea organismelor modificate genetic (OMG) sau cele privind serviciile de interes general. |
| --- | --- |

38.

evidențierea dimensiunii regionale și locale în negocierile privind parteneriatele strategice ale UE cu actori-cheie la nivel internațional, în special cu privire la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și Acordul privind comerțul cu servicii. Este necesar să se garanteze că acordurile finale respectă normele sociale și de mediu europene, cum ar fi cele referitoare la chestiunea organismelor modificate genetic (OMG) sau cele privind serviciile de interes general.

V.   
  Europa cetățenilor este Europa viitorului: consolidarea parteneriatelor orientate spre viitor dintre Uniunea Europeană și cetățenii săi

CoR trebuie să contribuie la restabilirea legăturilor dintre Europa și cetățenii săi prin încurajarea dialogului cu reprezentanții locali și regionali și cu cetățeni de toate vârstele. De asemenea, trebuie să comunicăm eficient cu privire la activitatea noastră și să punem accentul pe prezentarea valorii adăugate a Uniunii Europene și pe rezultatele obținute la nivel național.

CoR subliniază următoarele măsuri care vizează punerea în aplicare a acestei priorități:

| 39. | informarea privind Europa și valorilor sale, stimularea dezbaterii publice cu cetățenii și arătând impactul pe care Europa îl are asupra bunăstării cetățenilor; |
| --- | --- |

39.

informarea privind Europa și valorilor sale, stimularea dezbaterii publice cu cetățenii și arătând impactul pe care Europa îl are asupra bunăstării cetățenilor;

| 40. | îmbunătățirea capacității de comunicare a CoR pe tema propriei valori adăugate în cadrul UE, consolidând în același timp relațiile sale cu celelalte instituții; aprofundarea și consolidarea procesului de monitorizare a subsidiarității și dezvoltarea în continuare a unor practici de monitorizare prin intermediul unor analize ale impactului avizelor pe baza unor criterii obiective și măsurabile; |
| --- | --- |

40.

îmbunătățirea capacității de comunicare a CoR pe tema propriei valori adăugate în cadrul UE, consolidând în același timp relațiile sale cu celelalte instituții; aprofundarea și consolidarea procesului de monitorizare a subsidiarității și dezvoltarea în continuare a unor practici de monitorizare prin intermediul unor analize ale impactului avizelor pe baza unor criterii obiective și măsurabile;

| 41. | contribuția la dezbaterea în curs cu privire la punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona, în vederea participării la dezbaterile instituționale referitoare la posibile viitoare revizuiri ale tratatelor. |
| --- | --- |

41.

contribuția la dezbaterea în curs cu privire la punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona, în vederea participării la dezbaterile instituționale referitoare la posibile viitoare revizuiri ale tratatelor.

CoR încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor UE și președințiilor Consiliului UE în perioada 2015-2020.

Bruxelles, 4 iunie 2015.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015

| 7.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 260/6

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O mai bună protecție a mediului marin

(2015/C 260/02)

| Raportor | Domnul Hermann KUHN (DE-PSE), membru al Parlamentului landului Bremen |
| --- | --- |
| Document de referință | Aviz din proprie inițiativă |

Raportor

Domnul Hermann KUHN (DE-PSE), membru al Parlamentului landului Bremen

Document de referință

Aviz din proprie inițiativă

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | reamintește importanța crucială pentru Uniunea Europeană a unei politici integrate privind mediul marin. Spațiile maritime și zonele de coastă ale Europei sunt esențiale pentru bunăstarea și prosperitatea cetățenilor; ele sunt rutele comerciale ale Europei, regulator climatic, surse de aprovizionare cu alimente, energie și materii prime, precum și un spațiu preferat de reședință și recreere. O stare ecologică bună a mediului marin este o componentă esențială a durabilității vieții și în afara mediului marin (1); |
| --- | --- |

1.

reamintește importanța crucială pentru Uniunea Europeană a unei politici integrate privind mediul marin. Spațiile maritime și zonele de coastă ale Europei sunt esențiale pentru bunăstarea și prosperitatea cetățenilor; ele sunt rutele comerciale ale Europei, regulator climatic, surse de aprovizionare cu alimente, energie și materii prime, precum și un spațiu preferat de reședință și recreere. O stare ecologică bună a mediului marin este o componentă esențială a durabilității vieții și în afara mediului marin (1);

| 2. | este profund îngrijorat de faptul că, în prezent, mediul marin din Europa nu este într-o stare bună, mai ales de faptul că exploatarea multor resurse piscicole depășește în continuare producția maximă durabilă, de faptul că aportul și concentrațiile de substanțe periculoase și de nutrienți, precum și de deșeuri, cantitatea de specii alogene și aportul nematerial (zgomot, lumină și căldură) sunt prea des peste nivelul acceptabil din punct de vedere ecologic, precum și de faptul că schimbările climatice afectează tot mai mult ecosistemele marine și costiere; |
| --- | --- |

2.

este profund îngrijorat de faptul că, în prezent, mediul marin din Europa nu este într-o stare bună, mai ales de faptul că exploatarea multor resurse piscicole depășește în continuare producția maximă durabilă, de faptul că aportul și concentrațiile de substanțe periculoase și de nutrienți, precum și de deșeuri, cantitatea de specii alogene și aportul nematerial (zgomot, lumină și căldură) sunt prea des peste nivelul acceptabil din punct de vedere ecologic, precum și de faptul că schimbările climatice afectează tot mai mult ecosistemele marine și costiere;

| 3. | are cunoștință de faptul că, în prezent, diferite activități economice exercită o presiune tot mai mare asupra mediului marin, periclitând pe termen lung condițiile de existență ale acestuia dacă nu se acționează cu fermitate pentru a avea „o stare ecologică bună”. Lipsa de protecție a mărilor ar fi prea costisitoare din toate punctele de vedere pentru societățile europene (2); |
| --- | --- |

3.

are cunoștință de faptul că, în prezent, diferite activități economice exercită o presiune tot mai mare asupra mediului marin, periclitând pe termen lung condițiile de existență ale acestuia dacă nu se acționează cu fermitate pentru a avea „o stare ecologică bună”. Lipsa de protecție a mărilor ar fi prea costisitoare din toate punctele de vedere pentru societățile europene (2);

| 4. | subliniază faptul că și generațiile viitoare au dreptul la un mediu marin divers din punct de vedere biologic și dinamic, care să fie sigur, curat, sănătos și productiv; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că și generațiile viitoare au dreptul la un mediu marin divers din punct de vedere biologic și dinamic, care să fie sigur, curat, sănătos și productiv;

| 5. | prin urmare, își reiterează evaluarea pozitivă a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (DCSMM, 2008), pe care o consideră drept pilonul de protecție a mediului al politicii integrate privind mediul marin a UE, care stabilește ca obiectiv obligatoriu realizare unei „stări ecologice bune” până în 2020 (3); |
| --- | --- |

5.

prin urmare, își reiterează evaluarea pozitivă a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (DCSMM, 2008), pe care o consideră drept pilonul de protecție a mediului al politicii integrate privind mediul marin a UE, care stabilește ca obiectiv obligatoriu realizare unei „stări ecologice bune” până în 2020 (3);

Situația privind punerea în aplicare a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (DCSMM)

| 6. | recunoaște eforturile semnificative depuse într-un interval scurt de statele membre pentru a obține o stare ecologică bună, în special în contextul evaluării inițiale, al definirii stării ecologice bune și al stabilirii obiectivelor de mediu, precum și al elaborării și punerii în aplicare a unor programe de monitorizare; |
| --- | --- |

6.

recunoaște eforturile semnificative depuse într-un interval scurt de statele membre pentru a obține o stare ecologică bună, în special în contextul evaluării inițiale, al definirii stării ecologice bune și al stabilirii obiectivelor de mediu, precum și al elaborării și punerii în aplicare a unor programe de monitorizare;

| 7. | cu toate acestea, este preocupat de faptul că, potrivit constatărilor Comisiei, statele membre au definit obiective prea puțin ambițioase, vagi și incoerente și, de aceea, este dificil de știut cât de multe ar mai fi de făcut până la îndeplinirea obiectivului (4); |
| --- | --- |

7.

cu toate acestea, este preocupat de faptul că, potrivit constatărilor Comisiei, statele membre au definit obiective prea puțin ambițioase, vagi și incoerente și, de aceea, este dificil de știut cât de multe ar mai fi de făcut până la îndeplinirea obiectivului (4);

| 8. | salută inițiativa privind strategia comună de punere în aplicare, lansată de Comisie și statele membre în cadrul Grupului de coordonare a strategiei pentru mediul marin, și se așteaptă ca această colaborare să ducă la o mai bună înțelegere comună a punerii în aplicare a DCSMM; solicită Comisiei să prezinte în scurt timp revizuirea criteriilor și a standardelor metodologice pentru o stare ecologică bună (2010/477/UE); |
| --- | --- |

8.

salută inițiativa privind strategia comună de punere în aplicare, lansată de Comisie și statele membre în cadrul Grupului de coordonare a strategiei pentru mediul marin, și se așteaptă ca această colaborare să ducă la o mai bună înțelegere comună a punerii în aplicare a DCSMM; solicită Comisiei să prezinte în scurt timp revizuirea criteriilor și a standardelor metodologice pentru o stare ecologică bună (2010/477/UE);

| 9. | amintește că, în prezent, în conformitate cu dispozițiile DCSMM, statele membre elaborează, până la sfârșitul anului 2015, programele de măsuri care urmează să fie puse în aplicare începând cu 2016. Sprijină cu fermitate solicitarea Comisiei de a se adopta o schimbare de ritm în ceea ce privește protecția mediului marin și este convins că în acest sens trebuie să se recurgă la consultări privind programele de măsuri (5); |
| --- | --- |

9.

amintește că, în prezent, în conformitate cu dispozițiile DCSMM, statele membre elaborează, până la sfârșitul anului 2015, programele de măsuri care urmează să fie puse în aplicare începând cu 2016. Sprijină cu fermitate solicitarea Comisiei de a se adopta o schimbare de ritm în ceea ce privește protecția mediului marin și este convins că în acest sens trebuie să se recurgă la consultări privind programele de măsuri (5);

| 10. | invită statele membre ca în procesul de punere în aplicare să mențină interpretarea strictă a clauzelor de derogare stipulate în DCSMM, astfel încât obținerea unei stări ecologice bune să nu fie pusă în pericol; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre ca în procesul de punere în aplicare să mențină interpretarea strictă a clauzelor de derogare stipulate în DCSMM, astfel încât obținerea unei stări ecologice bune să nu fie pusă în pericol;

| 11. | subliniază că succesul în obținerea unei stări ecologice bune a mărilor până în 2020 va aduce avantaje semnificative pentru economie și condițiile de viață în regiunile de coastă – dar și în cele îndepărtate de coastă; în același timp, eșecurile pot genera și consecințe defavorabile pe plan economic. Și din acest motiv, în elaborarea programelor de măsuri trebuie implicate toate autoritățile locale și regionale și incluse contribuțiile acestora; |
| --- | --- |

11.

subliniază că succesul în obținerea unei stări ecologice bune a mărilor până în 2020 va aduce avantaje semnificative pentru economie și condițiile de viață în regiunile de coastă – dar și în cele îndepărtate de coastă; în același timp, eșecurile pot genera și consecințe defavorabile pe plan economic. Și din acest motiv, în elaborarea programelor de măsuri trebuie implicate toate autoritățile locale și regionale și incluse contribuțiile acestora;

Cunoştinţele

| 12. | constată că statele membre au depus deja eforturi semnificative în ceea ce privește depistarea, analizarea și evaluarea datelor privind apele marine; însă atrage atenția asupra faptului că înțelegerea științifică privind starea mărilor și calea de expunere a presiunilor generate de activitatea umană prezintă încă lacune (6); |
| --- | --- |

12.

constată că statele membre au depus deja eforturi semnificative în ceea ce privește depistarea, analizarea și evaluarea datelor privind apele marine; însă atrage atenția asupra faptului că înțelegerea științifică privind starea mărilor și calea de expunere a presiunilor generate de activitatea umană prezintă încă lacune (6);

| 13. | subliniază faptul că aceste lacune nu trebuie să constituie obstacole în calea elaborării unor programe de măsuri concrete și ambițioase; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că aceste lacune nu trebuie să constituie obstacole în calea elaborării unor programe de măsuri concrete și ambițioase;

| 14. | sprijină cu fermitate propunerile Comisiei privind continuarea coordonării între statele membre a proceselor de obținere, analizare și evaluare a informațiilor științifice despre mediul marin la nivelul Uniunii și la nivel regional; sprijină îndeosebi schimbul de informații dintre Agenția Europeană de Mediu, convențiile maritime regionale și statele membre, precum și o mai bună relaționare cu evaluările din cadrul legislației UE; |
| --- | --- |

14.

sprijină cu fermitate propunerile Comisiei privind continuarea coordonării între statele membre a proceselor de obținere, analizare și evaluare a informațiilor științifice despre mediul marin la nivelul Uniunii și la nivel regional; sprijină îndeosebi schimbul de informații dintre Agenția Europeană de Mediu, convențiile maritime regionale și statele membre, precum și o mai bună relaționare cu evaluările din cadrul legislației UE;

| 15. | invită toate părțile interesate să folosească fondurile disponibile în cadrul programelor europene din perioada de programare 2014-2020 (în special FEPAM, Orizont 2020, Interreg) cu precădere pentru proiecte de cercetare în domeniul mediului marin; |
| --- | --- |

15.

invită toate părțile interesate să folosească fondurile disponibile în cadrul programelor europene din perioada de programare 2014-2020 (în special FEPAM, Orizont 2020, Interreg) cu precădere pentru proiecte de cercetare în domeniul mediului marin;

| 16. | consideră că, în viitor, și actorii din sectorul privat care dețin autorizații pentru activități offshore trebuie să colecteze date privind starea mării și să le pună la dispoziție pentru integrarea în alte culegeri de date și pentru analize în scopul protecției mediului marin; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în viitor, și actorii din sectorul privat care dețin autorizații pentru activități offshore trebuie să colecteze date privind starea mării și să le pună la dispoziție pentru integrarea în alte culegeri de date și pentru analize în scopul protecției mediului marin;

Guvernanța

| 17. | este conștient de faptul că elaborarea programelor de măsuri în cadrul DCSMM este de competența și responsabilitatea statelor membre; totuși, are convingerea că protecția eficace a mărilor este posibilă doar cu eforturi comune ale tuturor nivelurilor de guvernare, ale sectorului economic și ale societății civile și, prin urmare, își adresează cerințele și așteptările tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

17.

este conștient de faptul că elaborarea programelor de măsuri în cadrul DCSMM este de competența și responsabilitatea statelor membre; totuși, are convingerea că protecția eficace a mărilor este posibilă doar cu eforturi comune ale tuturor nivelurilor de guvernare, ale sectorului economic și ale societății civile și, prin urmare, își adresează cerințele și așteptările tuturor părților interesate;

| 18. | salută intenția Comisiei de a-și asuma în continuare un rol activ în analizarea și evaluarea punerii în aplicare în statele membre; invită Comisia să preia un rol de sprijinire, coordonare și stimulare cu privire la integrarea tuturor normelor UE relevante în domeniul protecției mărilor, inclusiv a programelor de sprijinire, și să încurajeze respectarea acestor norme; |
| --- | --- |

18.

salută intenția Comisiei de a-și asuma în continuare un rol activ în analizarea și evaluarea punerii în aplicare în statele membre; invită Comisia să preia un rol de sprijinire, coordonare și stimulare cu privire la integrarea tuturor normelor UE relevante în domeniul protecției mărilor, inclusiv a programelor de sprijinire, și să încurajeze respectarea acestor norme;

| 19. | solicită Comisiei să prezinte periodic rapoarte de evaluare cu privire la punerea în aplicare a DCSMM, identificând cele mai bune practici. Pentru schimbul de informații privind soluțiile găsite la nivel local propune utilizarea platformei tehnice pentru cooperare în domeniul mediului a Comitetului European al Regiunilor și a Comisiei Europene; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să prezinte periodic rapoarte de evaluare cu privire la punerea în aplicare a DCSMM, identificând cele mai bune practici. Pentru schimbul de informații privind soluțiile găsite la nivel local propune utilizarea platformei tehnice pentru cooperare în domeniul mediului a Comitetului European al Regiunilor și a Comisiei Europene;

| 20. | amintește că autoritățile locale și regionale au multă experiență și cunoștințe în domeniu, fiind confruntate cu situațiile ce decurg din starea mediului marin; prin urmare, solicită implicarea consecventă și corespunzătoare a acestora în elaborarea programelor naționale de măsuri; |
| --- | --- |

20.

amintește că autoritățile locale și regionale au multă experiență și cunoștințe în domeniu, fiind confruntate cu situațiile ce decurg din starea mediului marin; prin urmare, solicită implicarea consecventă și corespunzătoare a acestora în elaborarea programelor naționale de măsuri;

| 21. | în spiritul „normelor bunei guvernanțe”, susține respectarea principiilor participării, cooperării, transparenței, incluziunii și coerenței politice în elaborarea programelor de măsuri; |
| --- | --- |

21.

în spiritul „normelor bunei guvernanțe”, susține respectarea principiilor participării, cooperării, transparenței, incluziunii și coerenței politice în elaborarea programelor de măsuri;

| 22. | se așteaptă ca statele membre să se adreseze Uniunii în cazul în care găsirea soluțiilor la problemele apărute este de competența Uniunii și ca Uniunea să ia inițiative în vederea soluționării; |
| --- | --- |

22.

se așteaptă ca statele membre să se adreseze Uniunii în cazul în care găsirea soluțiilor la problemele apărute este de competența Uniunii și ca Uniunea să ia inițiative în vederea soluționării;

| 23. | ia cunoștință cu îngrijorare de constatările Comisiei, care scot la iveală faptul că, până acum, cooperarea în bazinele maritime regionale a fost insuficientă; este convins de faptul că o planificare comună la nivel regional a măsurilor privind bazinele maritime este decisivă pentru succesul comun. În apă nu există granițe (7); |
| --- | --- |

23.

ia cunoștință cu îngrijorare de constatările Comisiei, care scot la iveală faptul că, până acum, cooperarea în bazinele maritime regionale a fost insuficientă; este convins de faptul că o planificare comună la nivel regional a măsurilor privind bazinele maritime este decisivă pentru succesul comun. În apă nu există granițe (7);

| 24. | apreciază contribuția majoră a convențiilor privind mările regionale (CMR); consideră că aceste convenții pot constitui platforme adecvate pentru elaborarea unor măsuri ale statelor membre coordonate la nivel regional și solicită implicarea autorităților locale și regionale în acest proces. Și GECT pot contribui la cooperarea regională; |
| --- | --- |

24.

apreciază contribuția majoră a convențiilor privind mările regionale (CMR); consideră că aceste convenții pot constitui platforme adecvate pentru elaborarea unor măsuri ale statelor membre coordonate la nivel regional și solicită implicarea autorităților locale și regionale în acest proces. Și GECT pot contribui la cooperarea regională;

| 25. | în acest context, îndeamnă să se aplice și noile proceduri privind amenajarea transfrontalieră a spațiului maritim (ASM), astfel încât presiunea ridicată asupra mediului marin generată de exploatarea acestuia să fie adaptată în sensul respectării obiectivelor de protecție a mediului marin. De asemenea, ar trebui avută în vedere și o procedură privind obligativitatea unor măsuri compensatorii în domeniul maritim (8); |
| --- | --- |

25.

în acest context, îndeamnă să se aplice și noile proceduri privind amenajarea transfrontalieră a spațiului maritim (ASM), astfel încât presiunea ridicată asupra mediului marin generată de exploatarea acestuia să fie adaptată în sensul respectării obiectivelor de protecție a mediului marin. De asemenea, ar trebui avută în vedere și o procedură privind obligativitatea unor măsuri compensatorii în domeniul maritim (8);

| 26. | observă că punerea în aplicare a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” va permite UE și statelor membre să-și îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

26.

observă că punerea în aplicare a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” va permite UE și statelor membre să-și îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul acordurilor internaționale;

| 27. | încurajează Comisia să formuleze propuneri cu privire la modul în care pot fi promovate obiectivele Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” în zonele din Marea Mediterană, Marea Neagră și în apele țărilor și teritoriilor statelor membre de peste mări, care nu intră în mod direct în domeniul său de aplicare; |
| --- | --- |

27.

încurajează Comisia să formuleze propuneri cu privire la modul în care pot fi promovate obiectivele Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” în zonele din Marea Mediterană, Marea Neagră și în apele țărilor și teritoriilor statelor membre de peste mări, care nu intră în mod direct în domeniul său de aplicare;

| 28. | este de părere că strategiile macroregionale și strategiile pentru bazinele maritime ale Uniunii constituie un cadru propice pentru integrarea protecției mediului marin în cooperarea regională mai extinsă (9); |
| --- | --- |

28.

este de părere că strategiile macroregionale și strategiile pentru bazinele maritime ale Uniunii constituie un cadru propice pentru integrarea protecției mediului marin în cooperarea regională mai extinsă (9);

Cerințele generale privind programele de măsuri

| 29. | solicită statelor membre ca la elaborarea și punerea în aplicare a programelor de măsuri să respecte principiul abordării ecosistemice și al precauției, precum și principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre ca la elaborarea și punerea în aplicare a programelor de măsuri să respecte principiul abordării ecosistemice și al precauției, precum și principiul „poluatorul plătește”;

| 30. | subliniază faptul că există o gamă largă de norme și politici UE menite să asigure în mod direct sau indirect protecția mediului marin. Prin urmare, în special normele politicii agricole comune, ale politicii comune în domeniul pescuitului, Directiva-cadru privind apa, Directiva privind habitatele și Directiva privind păsările (Natura 2000), precum și Strategia în domeniul biodiversității și politica privind schimbările climatice trebuie să fie coerente cu programele de măsuri ale statelor membre; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că există o gamă largă de norme și politici UE menite să asigure în mod direct sau indirect protecția mediului marin. Prin urmare, în special normele politicii agricole comune, ale politicii comune în domeniul pescuitului, Directiva-cadru privind apa, Directiva privind habitatele și Directiva privind păsările (Natura 2000), precum și Strategia în domeniul biodiversității și politica privind schimbările climatice trebuie să fie coerente cu programele de măsuri ale statelor membre;

| 31. | propune ca următoarele măsuri să fie întreprinse în mod consecvent, ținând seama de diferitele puncte de plecare și de condițiile specifice ale diferitelor regiuni maritime și asigurând proporționalitatea, rentabilitatea și aplicabilitatea; |
| --- | --- |

31.

propune ca următoarele măsuri să fie întreprinse în mod consecvent, ținând seama de diferitele puncte de plecare și de condițiile specifice ale diferitelor regiuni maritime și asigurând proporționalitatea, rentabilitatea și aplicabilitatea;

Măsuri care vizează protejarea biodiversității, lanțurilor trofice și a fundului mării (clasificare în conformitate cu „descriptorii” (D) din DCSMM, aici D1, D4, D6)

| 32. | subliniază importanța zonelor marine protejate desemnate ca atare prin acorduri internaționale, europene și naționale în ce privește protecția și conservarea diversității biologice marine; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța zonelor marine protejate desemnate ca atare prin acorduri internaționale, europene și naționale în ce privește protecția și conservarea diversității biologice marine;

| 33. | este convins că desemnarea zonelor marine protejate trebuie să fir urmată de stabilirea unor concepte clare de protecție și gestionare, care să asigure protecția și conservarea, precum și beneficiile de mediu din zonele protejate; consideră că sunt necesare restricții în domeniul pescuitului și al activităților miniere marine în zonele marine protejate (inclusiv prin definirea așa-numitelor No-take-Areas), pentru ca nivelul de protecție al zonelor marine protejate să nu fie compromis, ci sporit; recomandă ca impunerea unor astfel de restricții să se facă după inițierea unui dialog cu sectoarele în cauză; |
| --- | --- |

33.

este convins că desemnarea zonelor marine protejate trebuie să fir urmată de stabilirea unor concepte clare de protecție și gestionare, care să asigure protecția și conservarea, precum și beneficiile de mediu din zonele protejate; consideră că sunt necesare restricții în domeniul pescuitului și al activităților miniere marine în zonele marine protejate (inclusiv prin definirea așa-numitelor No-take-Areas), pentru ca nivelul de protecție al zonelor marine protejate să nu fie compromis, ci sporit; recomandă ca impunerea unor astfel de restricții să se facă după inițierea unui dialog cu sectoarele în cauză;

| 34. | amintește necesitatea de a se verifica dacă zonele marine protejate constituie o rețea coerentă și reprezentativă, care să acopere în mod corespunzător diversitatea ecosistemelor marine; este convins că este mai rentabil și mai interesant din punct de vedere ecologic ca aceste zone să fie definite și gestionate printr-o abordare regională și transfrontalieră decât națională și unilaterală; |
| --- | --- |

34.

amintește necesitatea de a se verifica dacă zonele marine protejate constituie o rețea coerentă și reprezentativă, care să acopere în mod corespunzător diversitatea ecosistemelor marine; este convins că este mai rentabil și mai interesant din punct de vedere ecologic ca aceste zone să fie definite și gestionate printr-o abordare regională și transfrontalieră decât națională și unilaterală;

| 35. | solicită desemnarea unor noi zone marine protejate, atunci când este necesar în vederea atingerii unei stări ecologice bune (10); |
| --- | --- |

35.

solicită desemnarea unor noi zone marine protejate, atunci când este necesar în vederea atingerii unei stări ecologice bune (10);

| 36. | consideră că este necesar să se cerceteze în profunzime impactul potențial al activităților maritime asupra fundului mării (pescuitul, dar și construirea de conducte, cabluri etc.), pentru ca apoi să se elaboreze standarde și norme; |
| --- | --- |

36.

consideră că este necesar să se cerceteze în profunzime impactul potențial al activităților maritime asupra fundului mării (pescuitul, dar și construirea de conducte, cabluri etc.), pentru ca apoi să se elaboreze standarde și norme;

Măsuri de protecție împotriva speciilor alogene (D2)

| 37. | face trimitere la pericolele de natură ecologică și economică generate de răspândirea speciilor alogene în mările din Europa; prin urmare, salută Regulamentul privind speciile alogene invazive și speră ca prin observarea și, eventual, prevenirea introducerii speciilor invazive prin activitatea umană să se contribuie la obținerea unei stări bune a mediului; |
| --- | --- |

37.

face trimitere la pericolele de natură ecologică și economică generate de răspândirea speciilor alogene în mările din Europa; prin urmare, salută Regulamentul privind speciile alogene invazive și speră ca prin observarea și, eventual, prevenirea introducerii speciilor invazive prin activitatea umană să se contribuie la obținerea unei stări bune a mediului;

| 38. | solicită statelor membre să întocmească liste de inventar cu speciile alogene și invazive, care să fie coordonate la nivel regional și care să constituie o bază pentru combaterea transfrontalieră a fenomenului; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să întocmească liste de inventar cu speciile alogene și invazive, care să fie coordonate la nivel regional și care să constituie o bază pentru combaterea transfrontalieră a fenomenului;

| 39. | sprijină ratificarea și punerea în aplicare de către Uniunea Europeană a Acordului OIM privind gestionarea apelor uzate; |
| --- | --- |

39.

sprijină ratificarea și punerea în aplicare de către Uniunea Europeană a Acordului OIM privind gestionarea apelor uzate;

| 40. | solicită ca în sistemele deschise de acvacultură să fie crescute doar specii autohtone; |
| --- | --- |

40.

solicită ca în sistemele deschise de acvacultură să fie crescute doar specii autohtone;

Măsuri de protecție a speciilor exploatate comercial (D3)

| 41. | amintește că pescuitul are o importanță economică și culturală majoră în multe regiuni de coastă din Uniune; cunoaște diversitatea sectorului pescuitului în Uniune și subliniază că politica comună în domeniul pescuitului trebuie să-și armonizeze diferitele necesități economice cu cerințele ecologice ale mediului marin; |
| --- | --- |

41.

amintește că pescuitul are o importanță economică și culturală majoră în multe regiuni de coastă din Uniune; cunoaște diversitatea sectorului pescuitului în Uniune și subliniază că politica comună în domeniul pescuitului trebuie să-și armonizeze diferitele necesități economice cu cerințele ecologice ale mediului marin;

| 42. | prin urmare, salută reforma politicii comune în domeniul pescuitului și se așteaptă ca noile obiective, în special în ceea ce privește restricțiile de utilizare, să fie stabilite în așa fel încât populațiile de specii recoltate să fie menținute sau restabilite la un nivel ce depășește producția maximă durabilă, iar obligațiile de debarcare să fie puse în aplicare și controlate în mod eficient (11); |
| --- | --- |

42.

prin urmare, salută reforma politicii comune în domeniul pescuitului și se așteaptă ca noile obiective, în special în ceea ce privește restricțiile de utilizare, să fie stabilite în așa fel încât populațiile de specii recoltate să fie menținute sau restabilite la un nivel ce depășește producția maximă durabilă, iar obligațiile de debarcare să fie puse în aplicare și controlate în mod eficient (11);

| 43. | solicită ca resursele din cadrul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) să fie utilizate în așa fel încât să nu fie contrare obiectivelor DCSMM; pledează, printre altele, pentru promovarea aplicării unor noi tehnici selective de pescuit, în vederea reducerii mortalității capturilor accidentale și a protejării habitatelor de pe fundul mărilor; |
| --- | --- |

43.

solicită ca resursele din cadrul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) să fie utilizate în așa fel încât să nu fie contrare obiectivelor DCSMM; pledează, printre altele, pentru promovarea aplicării unor noi tehnici selective de pescuit, în vederea reducerii mortalității capturilor accidentale și a protejării habitatelor de pe fundul mărilor;

Măsuri împotriva eutrofizării (D5)

| 44. | reamintește că îmbogățirea excesivă cu nutrienți în diferite regiuni ale apelor maritime europene constituie o problemă de mediu gravă; |
| --- | --- |

44.

reamintește că îmbogățirea excesivă cu nutrienți în diferite regiuni ale apelor maritime europene constituie o problemă de mediu gravă;

| 45. | consideră că este necesar ca în cadrul revizuirii viitoare a Directivei privind nitrații și a punerii în aplicare a acesteia să se reducă considerabil utilizarea îngrășămintelor; în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului trebuie promovată utilizarea unor îngrășăminte alternative, mai puțin nocive; |
| --- | --- |

45.

consideră că este necesar ca în cadrul revizuirii viitoare a Directivei privind nitrații și a punerii în aplicare a acesteia să se reducă considerabil utilizarea îngrășămintelor; în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului trebuie promovată utilizarea unor îngrășăminte alternative, mai puțin nocive;

| 46. | se declară în favoarea extinderii semnificative a sprijinului acordat agriculturii ecologice, astfel încât până în 2020, cota-parte a acesteia din activitatea agricolă să depășească 10 %; |
| --- | --- |

46.

se declară în favoarea extinderii semnificative a sprijinului acordat agriculturii ecologice, astfel încât până în 2020, cota-parte a acesteia din activitatea agricolă să depășească 10 %;

| 47. | solicită introducerea obligatorie a unei interdicții de cultivare sau utilizare de îngrășăminte în apropierea apelor, astfel încât să poată fi redusă în mod semnificativ cantitatea de substanțe nutritive în ape și, în final, în mediul marin; |
| --- | --- |

47.

solicită introducerea obligatorie a unei interdicții de cultivare sau utilizare de îngrășăminte în apropierea apelor, astfel încât să poată fi redusă în mod semnificativ cantitatea de substanțe nutritive în ape și, în final, în mediul marin;

| 48. | solicită ca autorizația pentru sistemele deschise de acvacultură în apele marine europene să fie supusă condiției ca aporturile de nutrienți să nu pericliteze obiectivul bunei stări ecologice (12); |
| --- | --- |

48.

solicită ca autorizația pentru sistemele deschise de acvacultură în apele marine europene să fie supusă condiției ca aporturile de nutrienți să nu pericliteze obiectivul bunei stări ecologice (12);

| 49. | este de părere că acordurile privind zonele de control al emisiilor de SOx (SECA) trebuie extinse la toate regiunile maritime din UE; se așteaptă ca statele membre și Comisia să depună în continuare eforturi susținute pentru crearea unor zone de control al emisiilor de NOx (NECA); |
| --- | --- |

49.

este de părere că acordurile privind zonele de control al emisiilor de SOx (SECA) trebuie extinse la toate regiunile maritime din UE; se așteaptă ca statele membre și Comisia să depună în continuare eforturi susținute pentru crearea unor zone de control al emisiilor de NOx (NECA);

Măsuri de reducere a poluării (D8, D9)

| 50. | amintește că utilizarea diferitelor substanțe periculoase, separat sau cumulat, dăunează vieții în mediul marin și o pune în pericol, afectând și oamenii prin lanțul alimentar; prin urmare, consideră că sunt esențiale realizarea obiectivului de reducere la zero a aportului de astfel de substanțe periculoase până în 2020 și punerea în aplicare a acordurilor existente; |
| --- | --- |

50.

amintește că utilizarea diferitelor substanțe periculoase, separat sau cumulat, dăunează vieții în mediul marin și o pune în pericol, afectând și oamenii prin lanțul alimentar; prin urmare, consideră că sunt esențiale realizarea obiectivului de reducere la zero a aportului de astfel de substanțe periculoase până în 2020 și punerea în aplicare a acordurilor existente;

| 51. | atrage atenția asupra faptului că poluarea în creștere a zonelor de coastă cu parafină provenită din curățarea rezervoarelor în larg impune o interdicție pentru astfel de deșeuri în mări; |
| --- | --- |

51.

atrage atenția asupra faptului că poluarea în creștere a zonelor de coastă cu parafină provenită din curățarea rezervoarelor în larg impune o interdicție pentru astfel de deșeuri în mări;

| 52. | pledează pentru revizuirea valorilor-limită pentru apele reziduale ce conțin hidrocarburi (provenite din transportul maritim, exploatările petroliere, industrie); |
| --- | --- |

52.

pledează pentru revizuirea valorilor-limită pentru apele reziduale ce conțin hidrocarburi (provenite din transportul maritim, exploatările petroliere, industrie);

| 53. | reiterează solicitarea sa pentru un plan de acțiune la nivel european privind eliminarea (în special recuperarea și distrugerea) muniției de pe fundul mării, care reprezintă un pericol tot mai mare pentru transportul maritim, activitățile offshore și turism; |
| --- | --- |

53.

reiterează solicitarea sa pentru un plan de acțiune la nivel european privind eliminarea (în special recuperarea și distrugerea) muniției de pe fundul mării, care reprezintă un pericol tot mai mare pentru transportul maritim, activitățile offshore și turism;

| 54. | își reiterează punctul de vedere că poluarea mărilor trebuie redusă la sursă (producție și consum); în același timp, consideră că trebuie susținute măsuri cum ar fi „al patrulea nivel de purificare” în stațiile de epurare, prin care se poate reduce micropoluarea apelor reziduale. În același timp, trebuie să se pună capăt deversării nămolului de epurare pe terenurile agricole; |
| --- | --- |

54.

își reiterează punctul de vedere că poluarea mărilor trebuie redusă la sursă (producție și consum); în același timp, consideră că trebuie susținute măsuri cum ar fi „al patrulea nivel de purificare” în stațiile de epurare, prin care se poate reduce micropoluarea apelor reziduale. În același timp, trebuie să se pună capăt deversării nămolului de epurare pe terenurile agricole;

| 55. | arată că în apele europene circulă încă petroliere cu cocă simplă, care prezintă un risc, și solicită introducerea unor controale severe și stabilirea unor dispoziții mai stricte pentru eliminarea acestor pericole; |
| --- | --- |

55.

arată că în apele europene circulă încă petroliere cu cocă simplă, care prezintă un risc, și solicită introducerea unor controale severe și stabilirea unor dispoziții mai stricte pentru eliminarea acestor pericole;

| 56. | își exprimă convingerea că trebuie elaborate proiecte pentru porturi de refugiu pentru securitatea navelor avariate cu încărcătură periculoasă și trebuie menținute capacități de ajutorare suficiente pentru prevenirea accidentelor în cazul navelor avariate, inclusiv în apropierea parcurilor eoliene offshore. Este esențială coordonarea regională și transfrontalieră; |
| --- | --- |

56.

își exprimă convingerea că trebuie elaborate proiecte pentru porturi de refugiu pentru securitatea navelor avariate cu încărcătură periculoasă și trebuie menținute capacități de ajutorare suficiente pentru prevenirea accidentelor în cazul navelor avariate, inclusiv în apropierea parcurilor eoliene offshore. Este esențială coordonarea regională și transfrontalieră;

Măsuri de reducere a deșeurile marine (D10)

| 57. | pledează pentru interdicția generală a eliminării deșeurilor în mări; în principiu, și a arderii deșeurilor, întrucât nu este controlabilă. Costurile eliminării pe uscat ar trebui să fie incluse forfetar în taxele portuare; |
| --- | --- |

57.

pledează pentru interdicția generală a eliminării deșeurilor în mări; în principiu, și a arderii deșeurilor, întrucât nu este controlabilă. Costurile eliminării pe uscat ar trebui să fie incluse forfetar în taxele portuare;

| 58. | îndeamnă să se susțină eforturile pescarilor de „recuperare a deșeurilor marine” (fishing for litter), în special prin ridicarea gratuită a deșeurilor în porturi și prin diferențierea taxelor portuare; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă să se susțină eforturile pescarilor de „recuperare a deșeurilor marine” (fishing for litter), în special prin ridicarea gratuită a deșeurilor în porturi și prin diferențierea taxelor portuare;

| 59. | având în vedere poluarea dramatică a mărilor cu materiale plastice, solicită eforturi susținute pentru a evita creșterea producției de plastic și reciclarea celui existent; speră ca statele membre să implementeze cu hotărâre noile reglementări privind reducerea, respectiv interzicerea utilizării pungilor de plastic (13); |
| --- | --- |

59.

având în vedere poluarea dramatică a mărilor cu materiale plastice, solicită eforturi susținute pentru a evita creșterea producției de plastic și reciclarea celui existent; speră ca statele membre să implementeze cu hotărâre noile reglementări privind reducerea, respectiv interzicerea utilizării pungilor de plastic (13);

| 60. | sprijină activități precum „Ziua pentru curățarea plajelor”, în special în zonele de coastă și pe plajele din Europa, care, pe lângă beneficiile directe, pot contribui la sensibilizarea și educația în domeniul protecției mediului; |
| --- | --- |

60.

sprijină activități precum „Ziua pentru curățarea plajelor”, în special în zonele de coastă și pe plajele din Europa, care, pe lângă beneficiile directe, pot contribui la sensibilizarea și educația în domeniul protecției mediului;

| 61. | este conștient de efectele grave ale microplasticului pentru vietățile marine; de aceea, ca un prim pas, solicită interzicerea în întreaga UE a utilizării microplasticului în produsele cosmetice și de curățenie; |
| --- | --- |

61.

este conștient de efectele grave ale microplasticului pentru vietățile marine; de aceea, ca un prim pas, solicită interzicerea în întreaga UE a utilizării microplasticului în produsele cosmetice și de curățenie;

Măsuri de reducere a introducerii de energie în mări (D11)

| 62. | arată că pătrunderea energiei în mări (zgomot, lumină, căldură, radiații) are un impact clar asupra mediului marin, iar efectele acesteia trebuie cercetate în profunzime; |
| --- | --- |

62.

arată că pătrunderea energiei în mări (zgomot, lumină, căldură, radiații) are un impact clar asupra mediului marin, iar efectele acesteia trebuie cercetate în profunzime;

| 63. | este de părere că, odată cu stabilirea criteriilor și standardelor internaționale privind cartografierea acustică, trebuie creat un cadastru acustic pentru apele mărilor din Uniunea Europeană. Scopul trebuie să fie elaborarea de norme juridice și de valori-limită pentru reducerea zgomotului în mediul marin; |
| --- | --- |

63.

este de părere că, odată cu stabilirea criteriilor și standardelor internaționale privind cartografierea acustică, trebuie creat un cadastru acustic pentru apele mărilor din Uniunea Europeană. Scopul trebuie să fie elaborarea de norme juridice și de valori-limită pentru reducerea zgomotului în mediul marin;

| 64. | solicită ca exploatările cu intensitate sonoră deosebit de ridicată în zonele protejate (inclusiv în zonele-tampon), care s-au dovedit a avea efecte negative asupra anumitor specii, să înceteze; |
| --- | --- |

64.

solicită ca exploatările cu intensitate sonoră deosebit de ridicată în zonele protejate (inclusiv în zonele-tampon), care s-au dovedit a avea efecte negative asupra anumitor specii, să înceteze;

| 65. | sprijină promovarea metodelor alternative pentru explorarea seismică și crearea de parcuri eoliene offshore; |
| --- | --- |

65.

sprijină promovarea metodelor alternative pentru explorarea seismică și crearea de parcuri eoliene offshore;

Concluzii

| 66. | subliniază că informarea și dialogul cu cetățenii sunt esențiale pentru succesul protecției mediului marin; prin urmare, solicită statelor membre ca, la elaborarea programelor de măsuri, să prevadă timp și resurse suficiente pentru dezbaterea publică și oferă cooperare din partea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

66.

subliniază că informarea și dialogul cu cetățenii sunt esențiale pentru succesul protecției mediului marin; prin urmare, solicită statelor membre ca, la elaborarea programelor de măsuri, să prevadă timp și resurse suficiente pentru dezbaterea publică și oferă cooperare din partea autorităților locale și regionale;

| 67. | continuă să sprijine punerea în aplicare a „Zilei maritime europene” și se așteaptă ca în anii următori această manifestare să contribuie la punerea în aplicare cu succes a DCSMM ca forum pentru schimburi politice și științifice, inclusiv cu autoritățile locale și regionale. |
| --- | --- |

67.

continuă să sprijine punerea în aplicare a „Zilei maritime europene” și se așteaptă ca în anii următori această manifestare să contribuie la punerea în aplicare cu succes a DCSMM ca forum pentru schimburi politice și științifice, inclusiv cu autoritățile locale și regionale.

Bruxelles, 3 iunie 2015.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  JO C 206, 29.8.2006, p. 5.

2

(3)  JO C 206 din 29.8.2006, p. 5; JO C 172 din 5.7.2008, p. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  A se vedea nota de subsol 4.

5

(6)  JO C 62, 2.3.2013, p. 44.

6

(7)  JO C 104, 2.4.2011, p. 47.

7

(8)  JO C 415, 20.11.2014, p. 9.

8

(9)  JO C 391, 18.12.2012, p. 1.

9

(10)  JO C 172, 5.7.2008, p. 34.

10

(11)  JO C 225, 27.7.2012, p. 20.

11

(12)  JO C 391, 18.12.2012, p. 84.

12

(13)  JO C 356, 5.12.2013, p. 30; JO C 280, 27.9.2013, p. 44.

13

---

| 7.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 260/12

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă

(2015/C 260/03)

| Raportor | Domnul J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL-PPE), primarul localității Oisterwijk |
| --- | --- |
| Documente de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O viaţă decentă pentru toţi: de la viziune la acţiune colectivă
  COM(2014) 335 final
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat global pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă după 2015
  COM(2015) 44 final |

Raportor

Domnul J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL-PPE), primarul localității Oisterwijk

Documente de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O viaţă decentă pentru toţi: de la viziune la acţiune colectivă

COM(2014) 335 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat global pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă după 2015

COM(2015) 44 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observație preliminară

| 1. | prezentul aviz are ca obiect Comunicarea Comisiei Europene intitulată „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă” (1) și se referă la contribuția Uniunii Europene la procesul prin care Națiunile Unite urmăresc să stabilească o nouă agendă a reformelor pentru perioada post-2015. Avizul analizează, de asemenea, Comunicarea Comisiei „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă după 2015” [COM(2015) 44 final], privind mecanismele de punere în aplicare pentru acest program de reforme. Această comunicare este, în esență, o urmare a aprofundării capitolului 5 al primei comunicări menționate mai sus; |
| --- | --- |

1.

prezentul aviz are ca obiect Comunicarea Comisiei Europene intitulată „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă” (1) și se referă la contribuția Uniunii Europene la procesul prin care Națiunile Unite urmăresc să stabilească o nouă agendă a reformelor pentru perioada post-2015. Avizul analizează, de asemenea, Comunicarea Comisiei „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă după 2015” [COM(2015) 44 final], privind mecanismele de punere în aplicare pentru acest program de reforme. Această comunicare este, în esență, o urmare a aprofundării capitolului 5 al primei comunicări menționate mai sus;

Observaţii generale

| 2. | salută angajamentul Comisiei de a contribui în mod activ și constructiv la adoptarea unei noi agende de reforme ambițioase, dar necesare pentru perioada de după 2015, agendă care oferă bazele pentru abordarea unui set coerent de provocări majore la nivel mondial; |
| --- | --- |

2.

salută angajamentul Comisiei de a contribui în mod activ și constructiv la adoptarea unei noi agende de reforme ambițioase, dar necesare pentru perioada de după 2015, agendă care oferă bazele pentru abordarea unui set coerent de provocări majore la nivel mondial;

| 3. | salută, de asemenea, angajamentul UE și al statelor sale membre de a coopera cu toți partenerii și cu toate părțile interesate pentru a ajunge la un consens privind programul de reforme. CoR sprijină abordarea prin care acest proces este văzut drept o ocazie unică de cooperare reînnoită și consolidată a comunității internaționale, așa cum a fost formulată în Comunicarea privind parteneriatul mondial; |
| --- | --- |

3.

salută, de asemenea, angajamentul UE și al statelor sale membre de a coopera cu toți partenerii și cu toate părțile interesate pentru a ajunge la un consens privind programul de reforme. CoR sprijină abordarea prin care acest proces este văzut drept o ocazie unică de cooperare reînnoită și consolidată a comunității internaționale, așa cum a fost formulată în Comunicarea privind parteneriatul mondial;

| 4. | împărtășește opinia Comisiei conform căreia agenda ar trebui să se bazeze pe drepturi, fiind legată intim de buna guvernanță, de democrație și statul de drept. Această abordare se corelează bine cu precedenta comunicare, intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”, și cu avizul CoR pe această temă (2); |
| --- | --- |

4.

împărtășește opinia Comisiei conform căreia agenda ar trebui să se bazeze pe drepturi, fiind legată intim de buna guvernanță, de democrație și statul de drept. Această abordare se corelează bine cu precedenta comunicare, intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”, și cu avizul CoR pe această temă (2);

| 5. | subscrie opiniei că principiul universalității se aplică priorităților și obiectivelor propuse, dar cu luarea în considerare a circumstanțelor, posibilităților și nivelurilor de dezvoltare națională, recunoscându-se totodată că provocările pot fi înfruntate doar printr-un angajament asumat și prin implicarea tuturor actorilor. Prin urmare, pentru aceasta este nevoie ca statele membre să respecte anumite cerințe, atât la nivel național, cât și în cadrul colaborării reciproce și al contribuției lor la cooperarea internațională; |
| --- | --- |

5.

subscrie opiniei că principiul universalității se aplică priorităților și obiectivelor propuse, dar cu luarea în considerare a circumstanțelor, posibilităților și nivelurilor de dezvoltare națională, recunoscându-se totodată că provocările pot fi înfruntate doar printr-un angajament asumat și prin implicarea tuturor actorilor. Prin urmare, pentru aceasta este nevoie ca statele membre să respecte anumite cerințe, atât la nivel național, cât și în cadrul colaborării reciproce și al contribuției lor la cooperarea internațională;

| 6. | constată cu mulțumire că procesul de elaborare a acestui program a avut loc până în prezent cu consultarea cuvenită a autorităților locale și regionale și subliniază că este important ca această consultare să fie convertită în cooperare structurală, nu numai în perioada premergătoare summitului din septembrie 2015, în cadrul Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, dar și ulterior, în punerea în aplicare și în monitorizarea programului de reformă; |
| --- | --- |

6.

constată cu mulțumire că procesul de elaborare a acestui program a avut loc până în prezent cu consultarea cuvenită a autorităților locale și regionale și subliniază că este important ca această consultare să fie convertită în cooperare structurală, nu numai în perioada premergătoare summitului din septembrie 2015, în cadrul Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, dar și ulterior, în punerea în aplicare și în monitorizarea programului de reformă;

Priorități

| 7. | CoR recunoaște importanța tuturor priorităților tematice la care Comisia Europeană face referire în comunicare și constată că, între timp, formularea obiectivelor la nivelul Națiunilor Unite a evoluat, păstrând totodată esențialul priorităților, așa cum au fost ele stabilite de Comisia Europeană; în acest context, subliniază necesitatea menținerii obiectivului specific al realizării unor orașe și așezări umane incluzive, sigure, viabile și durabile. Creșterea semnificativă a gradului de urbanizare la nivel mondial, care va continua în deceniile următoare, și efectele sale asupra zonelor rurale înconjurătoare justifică menținerea acestui obiectiv distinct. Și în Europa va trebui să conferim substanță acestei priorități; |
| --- | --- |

7.

CoR recunoaște importanța tuturor priorităților tematice la care Comisia Europeană face referire în comunicare și constată că, între timp, formularea obiectivelor la nivelul Națiunilor Unite a evoluat, păstrând totodată esențialul priorităților, așa cum au fost ele stabilite de Comisia Europeană; în acest context, subliniază necesitatea menținerii obiectivului specific al realizării unor orașe și așezări umane incluzive, sigure, viabile și durabile. Creșterea semnificativă a gradului de urbanizare la nivel mondial, care va continua în deceniile următoare, și efectele sale asupra zonelor rurale înconjurătoare justifică menținerea acestui obiectiv distinct. Și în Europa va trebui să conferim substanță acestei priorități;

| 8. | pe de altă parte, la punctul 3.2, comunicarea abordează excesiv prioritatea „Orașele și așezările umane durabile” doar din perspectiva „provocări[lor] majore pentru dezvoltarea durabilă”. Dar orașele sunt și vectori de creștere (3), ceea ce contribuie la sporirea potențialului de resurse interne și, prin urmare, a bazei financiare pentru realizarea altor obiective; |
| --- | --- |

8.

pe de altă parte, la punctul 3.2, comunicarea abordează excesiv prioritatea „Orașele și așezările umane durabile” doar din perspectiva „provocări[lor] majore pentru dezvoltarea durabilă”. Dar orașele sunt și vectori de creștere (3), ceea ce contribuie la sporirea potențialului de resurse interne și, prin urmare, a bazei financiare pentru realizarea altor obiective;

| 9. | ca și Organizația Națiunilor Unite, Comisia a optat să păstreze un număr relativ restrâns de obiective, în principal din motive de comunicare. Și din acest motiv a fost propusă crearea de clustere. În plus, Comisia atrage în mod just atenția și asupra interdependenței puternice dintre priorități și obiectivele aferente și asupra atenției ce trebuie acordată acestor legături; |
| --- | --- |

9.

ca și Organizația Națiunilor Unite, Comisia a optat să păstreze un număr relativ restrâns de obiective, în principal din motive de comunicare. Și din acest motiv a fost propusă crearea de clustere. În plus, Comisia atrage în mod just atenția și asupra interdependenței puternice dintre priorități și obiectivele aferente și asupra atenției ce trebuie acordată acestor legături;

| 10. | în acest context, CoR subliniază din nou importanța unei abordări teritoriale a dezvoltării. Corelarea reciprocă a numeroase obiective și probleme subiacente acestora necesită o abordare integrată la nivelul coeziunii zonelor geografice și administrative. Acest concept nu este suficient elaborat în comunicare. consideră că UE poate contribui în acest sens, în procesul ulterior, la valorificarea optimă a comunicării anterioare „Sporirea autonomiei autorităților locale [...]” [COM(2013) 280 final], care definește abordarea teritorială a dezvoltării ca un proces ascendent și pe termen lung, reunind diverși actori locali pentru a stabili priorități și a elabora și pune în aplicare strategii de dezvoltare. O astfel de abordare este importantă pentru a putea mobiliza patrimoniul de expertiză, resurse, capacități și implicare al comunităților; |
| --- | --- |

10.

în acest context, CoR subliniază din nou importanța unei abordări teritoriale a dezvoltării. Corelarea reciprocă a numeroase obiective și probleme subiacente acestora necesită o abordare integrată la nivelul coeziunii zonelor geografice și administrative. Acest concept nu este suficient elaborat în comunicare. consideră că UE poate contribui în acest sens, în procesul ulterior, la valorificarea optimă a comunicării anterioare „Sporirea autonomiei autorităților locale [...]” [COM(2013) 280 final], care definește abordarea teritorială a dezvoltării ca un proces ascendent și pe termen lung, reunind diverși actori locali pentru a stabili priorități și a elabora și pune în aplicare strategii de dezvoltare. O astfel de abordare este importantă pentru a putea mobiliza patrimoniul de expertiză, resurse, capacități și implicare al comunităților;

Implicarea la nivel local și regional

| 11. | pe bună dreptate, Comisia consideră ca premisă faptul că angajamentul și implicarea tuturor actorilor în agenda de reformă sunt necesare. Multe dintre aceste priorități vor necesita un angajament la nivel local și regional, atât în ceea ce privește politica și procesul decizional, cât și planificarea și punerea în aplicare. Nu este locul aici pentru a examina separat toate prioritățile și țintele specifice, dar – ca actualizare la nivel local și regional – comunicarea ar putea căpăta mai multă forță. CoR pledează pentru continuarea procesului de punere în aplicare la nivel local a agendei post-2015 („Localizing the Post-2015 Agenda”), printre altele în dialog cu asociațiile naționale și internaționale ale autorităților locale și regionale, fiind gata să contribuie în acest sens; |
| --- | --- |

11.

pe bună dreptate, Comisia consideră ca premisă faptul că angajamentul și implicarea tuturor actorilor în agenda de reformă sunt necesare. Multe dintre aceste priorități vor necesita un angajament la nivel local și regional, atât în ceea ce privește politica și procesul decizional, cât și planificarea și punerea în aplicare. Nu este locul aici pentru a examina separat toate prioritățile și țintele specifice, dar – ca actualizare la nivel local și regional – comunicarea ar putea căpăta mai multă forță. CoR pledează pentru continuarea procesului de punere în aplicare la nivel local a agendei post-2015 („Localizing the Post-2015 Agenda”), printre altele în dialog cu asociațiile naționale și internaționale ale autorităților locale și regionale, fiind gata să contribuie în acest sens;

| 12. | CoR salută faptul că Comisia recunoaște necesitatea unei guvernanțe pe mai multe niveluri și, de asemenea, este de acord cu opinia Comisiei conform căreia, pentru reușita parteneriatului mondial, politicile de la nivel național și subnațional ar trebui să vizeze realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă, atât pe plan intern, cât și la nivel internațional. CoR menționează, în acest context, importanța principiului subsidiarității aplicat de UE; |
| --- | --- |

12.

CoR salută faptul că Comisia recunoaște necesitatea unei guvernanțe pe mai multe niveluri și, de asemenea, este de acord cu opinia Comisiei conform căreia, pentru reușita parteneriatului mondial, politicile de la nivel național și subnațional ar trebui să vizeze realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă, atât pe plan intern, cât și la nivel internațional. CoR menționează, în acest context, importanța principiului subsidiarității aplicat de UE;

| 13. | pentru a valorifica pe deplin toate nivelurile de guvernare și a le garanta eficiența interacțiunii, trebuie stabilită o cooperare între guvernele naționale și autoritățile locale și regionale. În acest sens, trebuie elaborate mai întâi obiective, indicatori și ținte la nivel național, dar, de asemenea, trebuie alese și puse în aplicare măsuri, însoțite de monitorizarea și evaluarea lor, pentru a trage învățăminte și a opera îmbunătățirile necesare. Comunicarea prezintă prea mult autoritățile locale și regionale doar ca organe de punere în aplicare; |
| --- | --- |

13.

pentru a valorifica pe deplin toate nivelurile de guvernare și a le garanta eficiența interacțiunii, trebuie stabilită o cooperare între guvernele naționale și autoritățile locale și regionale. În acest sens, trebuie elaborate mai întâi obiective, indicatori și ținte la nivel național, dar, de asemenea, trebuie alese și puse în aplicare măsuri, însoțite de monitorizarea și evaluarea lor, pentru a trage învățăminte și a opera îmbunătățirile necesare. Comunicarea prezintă prea mult autoritățile locale și regionale doar ca organe de punere în aplicare;

| 14. | în acest context, este bine să se evidențieze rolul politic al autorităților locale și regionale, exprimat cum nu se poate mai bine în comunicarea Comisiei Europene COM(2013) 280 final. Autoritățile locale și regionale elaborează reflecții strategice și iau decizii politice, fiind responsabile totodată de punerea în aplicare a anumitor aspecte ale politicilor decise la nivel național; |
| --- | --- |

14.

în acest context, este bine să se evidențieze rolul politic al autorităților locale și regionale, exprimat cum nu se poate mai bine în comunicarea Comisiei Europene COM(2013) 280 final. Autoritățile locale și regionale elaborează reflecții strategice și iau decizii politice, fiind responsabile totodată de punerea în aplicare a anumitor aspecte ale politicilor decise la nivel național;

| 15. | din acest motiv și fără a diminua importanța răspunderii proprii, CoR exprimă rezerve cu privire la pasajul de la punctul 3 („Răspunderea”), care menționează că autoritățile locale „ar trebui să joace un rol-cheie” în procesul prin care autoritățile naționale (printre altele) sunt monitorizate și își asumă răspunderea. CoR consideră că această reprezentare nu corespunde relațiilor de la nivel național, urmărind mai degrabă să consolideze cooperarea și coerența acțiunii guvernului în ansamblu; |
| --- | --- |

15.

din acest motiv și fără a diminua importanța răspunderii proprii, CoR exprimă rezerve cu privire la pasajul de la punctul 3 („Răspunderea”), care menționează că autoritățile locale „ar trebui să joace un rol-cheie” în procesul prin care autoritățile naționale (printre altele) sunt monitorizate și își asumă răspunderea. CoR consideră că această reprezentare nu corespunde relațiilor de la nivel național, urmărind mai degrabă să consolideze cooperarea și coerența acțiunii guvernului în ansamblu;

Progrese înregistrate, monitorizare și responsabilizare

| 16. | este de acord că este important pentru viitorul cadru să se bazeze pe răspundere, transparență și o analiză eficientă a progreselor pe baza unor criterii clare. Tot astfel, CoR împărtășește opinia Comisiei conform căreia participarea și responsabilizarea, împreună cu crearea unor norme și instituții de înaltă calitate, sunt esențiale în acest context; |
| --- | --- |

16.

este de acord că este important pentru viitorul cadru să se bazeze pe răspundere, transparență și o analiză eficientă a progreselor pe baza unor criterii clare. Tot astfel, CoR împărtășește opinia Comisiei conform căreia participarea și responsabilizarea, împreună cu crearea unor norme și instituții de înaltă calitate, sunt esențiale în acest context;

| 17. | o bună monitorizare a progreselor începe cu obiective clare și ținte cuantificate. Pe lângă aceasta, trebuie să se țină desigur seama de diversitatea circumstanțelor naționale, așa cum indică prima Comunicare. Însă comunicarea menționează pe bună dreptate și că: „În cele din urmă, activitatea desfășurată la nivelul vizat, inclusiv indicatorii, ar trebui concepută astfel încât să stimuleze transformarea necesară în toate țările, cu niveluri diferite de dezvoltare, în vederea atingerii obiectivelor universale.” Prin urmare, diversitatea situațiilor nu reprezintă o scuză pentru neimplicare, dat fiind că interdependența aspectelor în raport cu provocările nu permite acest lucru. Ca atare, este necesar să se opereze susținut prin responsabilizare orizontală reciprocă între țări; |
| --- | --- |

17.

o bună monitorizare a progreselor începe cu obiective clare și ținte cuantificate. Pe lângă aceasta, trebuie să se țină desigur seama de diversitatea circumstanțelor naționale, așa cum indică prima Comunicare. Însă comunicarea menționează pe bună dreptate și că: „În cele din urmă, activitatea desfășurată la nivelul vizat, inclusiv indicatorii, ar trebui concepută astfel încât să stimuleze transformarea necesară în toate țările, cu niveluri diferite de dezvoltare, în vederea atingerii obiectivelor universale.” Prin urmare, diversitatea situațiilor nu reprezintă o scuză pentru neimplicare, dat fiind că interdependența aspectelor în raport cu provocările nu permite acest lucru. Ca atare, este necesar să se opereze susținut prin responsabilizare orizontală reciprocă între țări;

| 18. | condițiile sunt diferite nu numai de la o țară la alta, ci și în interiorul unei țări, în funcție de indicatori, de abordare sau de țintele cuantificate. Acest aspect trebuie să facă obiectul dezbaterilor dintre guvernele naționale și autoritățile locale și regionale. Responsabilitatea orizontală este, de asemenea, necesară, în acest caz între autoritățile locale și regionale. Învățarea reciprocă prin intermediul criteriilor de referință, al evaluărilor inter pares etc. este adesea, așa cum se menționează în cea de-a doua comunicare, o abordare mai bună decât responsabilizarea verticală sau aplicarea de sancțiuni; |
| --- | --- |

18.

condițiile sunt diferite nu numai de la o țară la alta, ci și în interiorul unei țări, în funcție de indicatori, de abordare sau de țintele cuantificate. Acest aspect trebuie să facă obiectul dezbaterilor dintre guvernele naționale și autoritățile locale și regionale. Responsabilitatea orizontală este, de asemenea, necesară, în acest caz între autoritățile locale și regionale. Învățarea reciprocă prin intermediul criteriilor de referință, al evaluărilor inter pares etc. este adesea, așa cum se menționează în cea de-a doua comunicare, o abordare mai bună decât responsabilizarea verticală sau aplicarea de sancțiuni;

| 19. | forța agendei de reformă va rezulta în parte din sprijinul larg de care se va bucura și din voința exprimată de toți actorii, de la toate nivelurile, de a se implica în acest proces. Tot astfel, și nivelurile local și regional sunt importante pentru participare și pentru asumarea responsabilității. Autoritățile locale și regionale sunt pregătite să-și canalizeze eforturile în această direcție și sunt dispuse să contribuie la colectarea de date pentru monitorizarea și implementarea în continuare a agendei de reformă. În acest sens, asociațiile naționale și internaționale ale autorităților locale și regionale pot juca rolul care le revine în mod firesc. CoR solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că strângerea datelor este proporțională cu obiectivul urmărit, ținând seama de costurile ocazionate și de timpul alocat; |
| --- | --- |

19.

forța agendei de reformă va rezulta în parte din sprijinul larg de care se va bucura și din voința exprimată de toți actorii, de la toate nivelurile, de a se implica în acest proces. Tot astfel, și nivelurile local și regional sunt importante pentru participare și pentru asumarea responsabilității. Autoritățile locale și regionale sunt pregătite să-și canalizeze eforturile în această direcție și sunt dispuse să contribuie la colectarea de date pentru monitorizarea și implementarea în continuare a agendei de reformă. În acest sens, asociațiile naționale și internaționale ale autorităților locale și regionale pot juca rolul care le revine în mod firesc. CoR solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că strângerea datelor este proporțională cu obiectivul urmărit, ținând seama de costurile ocazionate și de timpul alocat;

| 20. | CoR susține prin urmare punctul de vedere al Comisiei conform căruia este extrem de important să se îmbunătățească utilizarea datelor existente. Pe cât posibil, colectarea datelor ar trebui să fie integrată în structurile existente, care trebuie consolidate acolo unde este necesar. În acest context, ne gândim la serviciul de stare civilă, la cadastru, la camerele de comerț, la administrația fiscală etc.; |
| --- | --- |

20.

CoR susține prin urmare punctul de vedere al Comisiei conform căruia este extrem de important să se îmbunătățească utilizarea datelor existente. Pe cât posibil, colectarea datelor ar trebui să fie integrată în structurile existente, care trebuie consolidate acolo unde este necesar. În acest context, ne gândim la serviciul de stare civilă, la cadastru, la camerele de comerț, la administrația fiscală etc.;

Un nou parteneriat global

| 21. | o agendă atât de cuprinzătoare necesită o serie de mecanisme de implementare diversificate: financiare și nefinanciare, juridic obligatorii sau bazate doar pe angajament voluntar, inițiate de autorități sau de sectorul științei și tehnologiei, de industrie sau de ONG-uri, mecanisme economice (între care comerțul echitabil) etc. CoR salută angajamentul Comisiei în favoarea acestui mix necesar de instrumente și, în acest aviz, se concentrează pe un anumit număr de aspecte de importanță specifică pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

21.

o agendă atât de cuprinzătoare necesită o serie de mecanisme de implementare diversificate: financiare și nefinanciare, juridic obligatorii sau bazate doar pe angajament voluntar, inițiate de autorități sau de sectorul științei și tehnologiei, de industrie sau de ONG-uri, mecanisme economice (între care comerțul echitabil) etc. CoR salută angajamentul Comisiei în favoarea acestui mix necesar de instrumente și, în acest aviz, se concentrează pe un anumit număr de aspecte de importanță specifică pentru autoritățile locale și regionale;

| 22. | observă că cea de-a doua comunicare afirmă în mod just că noul parteneriat mondial trebuie să elibereze potențialul de dezvoltare al autorităților locale și al părților interesate de la nivel local și să consolideze coordonarea dintre diversele niveluri – mondial, național, regional și local. Pentru aceasta, este nevoie de autorități locale și regionale puternice. Iar această realitate necesită, la rândul său, legitimitate și stabilirea clară de responsabilități și competențe, adică o formă matură de descentralizare. Comunicarea ar fi putut fi mai explicită în acest sens, în cazul în care se solicită un cadru legislativ eficient; |
| --- | --- |

22.

observă că cea de-a doua comunicare afirmă în mod just că noul parteneriat mondial trebuie să elibereze potențialul de dezvoltare al autorităților locale și al părților interesate de la nivel local și să consolideze coordonarea dintre diversele niveluri – mondial, național, regional și local. Pentru aceasta, este nevoie de autorități locale și regionale puternice. Iar această realitate necesită, la rândul său, legitimitate și stabilirea clară de responsabilități și competențe, adică o formă matură de descentralizare. Comunicarea ar fi putut fi mai explicită în acest sens, în cazul în care se solicită un cadru legislativ eficient;

| 23. | responsabilitățile pot fi asumate cu adevărat doar atunci când sunt prevăzute și resursele necesare. Aceasta ar putea lua forma unor transferuri de la nivel național la autoritățile locale și regionale, dar și alocând spațiu suficient pentru mobilizarea resurselor locale și regionale, inclusiv prin fiscalitate locală și regională. Și în acest caz, este vorba de un exemplu de descentralizare matură. Și în această privință, CoR consideră că mecanismele de implementare – mobilizarea resurselor interne, pe lângă sprijinul internațional – se concentrează prea mult doar la nivel național; |
| --- | --- |

23.

responsabilitățile pot fi asumate cu adevărat doar atunci când sunt prevăzute și resursele necesare. Aceasta ar putea lua forma unor transferuri de la nivel național la autoritățile locale și regionale, dar și alocând spațiu suficient pentru mobilizarea resurselor locale și regionale, inclusiv prin fiscalitate locală și regională. Și în acest caz, este vorba de un exemplu de descentralizare matură. Și în această privință, CoR consideră că mecanismele de implementare – mobilizarea resurselor interne, pe lângă sprijinul internațional – se concentrează prea mult doar la nivel național;

| 24. | mecanismele de punere în aplicare includ, de asemenea, asistența tehnică și consolidarea capacităților. În multe țări, descentralizarea nu a fost încă pusă în aplicare sau prea puțin. Din acest motiv, și capacitatea autorităților locale și regionale rămâne încă scăzută. CoR consideră că sprijinul considerabil și susținut prin asistență tehnică și consolidarea capacităților reprezintă, prin urmare, un element esențial pentru a contribui în mod necesar la programul de reformă de la nivel local și regional. Succesul sau eșecul la acest nivel are un impact semnificativ asupra percepției pe care cetățenii o au asupra întregii administrații. CoR împărtășește opinia Comisiei că toți partenerii pentru cooperarea internațională trebuie să-și accentueze sprijinul pentru consolidarea capacităților și solicită UE să-și intensifice susținerea pentru consolidarea capacităților autorităților locale și regionale din țările partenere; |
| --- | --- |

24.

mecanismele de punere în aplicare includ, de asemenea, asistența tehnică și consolidarea capacităților. În multe țări, descentralizarea nu a fost încă pusă în aplicare sau prea puțin. Din acest motiv, și capacitatea autorităților locale și regionale rămâne încă scăzută. CoR consideră că sprijinul considerabil și susținut prin asistență tehnică și consolidarea capacităților reprezintă, prin urmare, un element esențial pentru a contribui în mod necesar la programul de reformă de la nivel local și regional. Succesul sau eșecul la acest nivel are un impact semnificativ asupra percepției pe care cetățenii o au asupra întregii administrații. CoR împărtășește opinia Comisiei că toți partenerii pentru cooperarea internațională trebuie să-și accentueze sprijinul pentru consolidarea capacităților și solicită UE să-și intensifice susținerea pentru consolidarea capacităților autorităților locale și regionale din țările partenere;

| 25. | un canal important de consolidare a capacității autorităților locale și regionale este cooperarea descentralizată. Schimbul de cunoștințe dintre autoritățile locale și regionale reprezintă, de asemenea, în cadrul UE și între alte țări mai dezvoltate, o valoare adăugată pentru realizarea agendei de reformă. Referindu-se la avizele sale anterioare (4), CoR invită, prin urmare, Comisia să adauge în mod explicit „cooperarea descentralizată” la gama mecanismelor de punere în aplicare. Cooperarea descentralizată reprezintă, în prezent, doar 0,3 % din bugetul pentru dezvoltare al Comisiei. CoR pledează pentru sporirea acestuia; |
| --- | --- |

25.

un canal important de consolidare a capacității autorităților locale și regionale este cooperarea descentralizată. Schimbul de cunoștințe dintre autoritățile locale și regionale reprezintă, de asemenea, în cadrul UE și între alte țări mai dezvoltate, o valoare adăugată pentru realizarea agendei de reformă. Referindu-se la avizele sale anterioare (4), CoR invită, prin urmare, Comisia să adauge în mod explicit „cooperarea descentralizată” la gama mecanismelor de punere în aplicare. Cooperarea descentralizată reprezintă, în prezent, doar 0,3 % din bugetul pentru dezvoltare al Comisiei. CoR pledează pentru sporirea acestuia;

| 26. | de asemenea, CoR își declară din nou disponibilitatea de a contribui la realizarea agendei de reforme și de a continua schimbul de vederi, de cunoștințe și de experiențe în această privință: platforma de informații și discuții (portal) a autorităților locale și regionale pentru dezvoltare (5), Atlasul cooperării descentralizate, dialogul bianual privind cooperarea descentralizată („Forumul”), și două foruri internaționale – Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP); |
| --- | --- |

26.

de asemenea, CoR își declară din nou disponibilitatea de a contribui la realizarea agendei de reforme și de a continua schimbul de vederi, de cunoștințe și de experiențe în această privință: platforma de informații și discuții (portal) a autorităților locale și regionale pentru dezvoltare (5), Atlasul cooperării descentralizate, dialogul bianual privind cooperarea descentralizată („Forumul”), și două foruri internaționale – Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP);

| 27. | în concluzie, punerea în aplicare a programului de reformă trebuie să fie puternic susținută de populație. Instituțiile nu pot reuși singure, nici chiar dacă gama celor care participă se întinde de la autorități la întreprinderi, ONG-uri sau instituții din domeniul cunoașterii. Trebuie subliniată și în acest caz și nu trebuie subestimată importanța nivelului local. Peste tot în Europa, în ultimii ani, au avut loc, în numeroase sate și orașe, activități axate pe Obiectivele de dezvoltare ale mileniului. Există deja, în Europa, 1  200 de „orașe ale comerțului echitabil” (6) (Fair Trade Towns), iar primele „regiuni ale comerțului echitabil” (Fair Trade Regions) și-au făcut deja apariția. Sutele de înfrățiri dintre localitățile europene și partenerii lor din celelalte părți ale lumii reprezintă – de zeci de ani deja – un vector de implicare, înțelegere și perspective în relațiile internaționale, iar – în multe locuri – autoritățile locale și regionale participă în 2015 la manifestarea Anul European pentru Dezvoltare. CoR recomandă, de asemenea, ca, în următorii ani, această rețea să continue să fructifice implicarea cetățenilor noștri în agenda de reformă, pentru a le asigura participarea, susținerea, responsabilizarea, incluziunea și contribuția la schimbările de tip durabil; |
| --- | --- |

27.

în concluzie, punerea în aplicare a programului de reformă trebuie să fie puternic susținută de populație. Instituțiile nu pot reuși singure, nici chiar dacă gama celor care participă se întinde de la autorități la întreprinderi, ONG-uri sau instituții din domeniul cunoașterii. Trebuie subliniată și în acest caz și nu trebuie subestimată importanța nivelului local. Peste tot în Europa, în ultimii ani, au avut loc, în numeroase sate și orașe, activități axate pe Obiectivele de dezvoltare ale mileniului. Există deja, în Europa, 1  200 de „orașe ale comerțului echitabil” (6) (Fair Trade Towns), iar primele „regiuni ale comerțului echitabil” (Fair Trade Regions) și-au făcut deja apariția. Sutele de înfrățiri dintre localitățile europene și partenerii lor din celelalte părți ale lumii reprezintă – de zeci de ani deja – un vector de implicare, înțelegere și perspective în relațiile internaționale, iar – în multe locuri – autoritățile locale și regionale participă în 2015 la manifestarea Anul European pentru Dezvoltare. CoR recomandă, de asemenea, ca, în următorii ani, această rețea să continue să fructifice implicarea cetățenilor noștri în agenda de reformă, pentru a le asigura participarea, susținerea, responsabilizarea, incluziunea și contribuția la schimbările de tip durabil;

| 28. | programul de reformă este cuprinzător, ambițios și necesar. Este necesar și angajamentul tuturor, la toate nivelurile și în toate părțile lumii. Autoritățile locale și regionale din Europa sunt pregătite să-și aducă contribuția în continuare. |
| --- | --- |

28.

programul de reformă este cuprinzător, ambițios și necesar. Este necesar și angajamentul tuturor, la toate nivelurile și în toate părțile lumii. Autoritățile locale și regionale din Europa sunt pregătite să-și aducă contribuția în continuare.

Bruxelles, 3 iunie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  De exemplu, CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA.

6

---

| 7.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 260/17

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Promovarea pe plan regional și local a comerțului echitabil în Europa

(2015/C 260/04)

| Raportor | doamna Barbara DUDEN (DE-PSE), membră a Comisiei pentru afaceri europene a Parlamentului landului Hamburg |
| --- | --- |
| Document de referință | |

Raportor

doamna Barbara DUDEN (DE-PSE), membră a Comisiei pentru afaceri europene a Parlamentului landului Hamburg

Document de referință

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 2 aprilie 2014 referitoare la propunerea privind Anul european al dezvoltării (2015) (1). Acest an ar trebui utilizat nu numai pentru a scoate în evidență în mod general politica de dezvoltare a Uniunii și a-i familiariza pe cetățenii UE în legătură cu aceasta, ci și, mai ales, pentru a urmări o abordare ambițioasă în ceea ce privește comerțul echitabil, utilizându-l ca indicator al coerenței politicii pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

1.

salută Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 2 aprilie 2014 referitoare la propunerea privind Anul european al dezvoltării (2015) (1). Acest an ar trebui utilizat nu numai pentru a scoate în evidență în mod general politica de dezvoltare a Uniunii și a-i familiariza pe cetățenii UE în legătură cu aceasta, ci și, mai ales, pentru a urmări o abordare ambițioasă în ceea ce privește comerțul echitabil, utilizându-l ca indicator al coerenței politicii pentru dezvoltare;

| 2. | atrage atenția asupra avizelor precedente și asupra activităților CoR, care scot în evidență însemnătatea specifică a autorităților locale și regionale și rolul acestora în cadrul politicii externe a UE (2); |
| --- | --- |

2.

atrage atenția asupra avizelor precedente și asupra activităților CoR, care scot în evidență însemnătatea specifică a autorităților locale și regionale și rolul acestora în cadrul politicii externe a UE (2);

| 3. | subliniază importanța esențială a coerenței politicilor UE în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) și cu articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și reamintește faptul că Uniunea și-a asumat un rol de lider în elaborarea și punerea în aplicare a coerenței politicilor în domeniul dezvoltării. Observă, în special, complementaritatea dintre politicile comerciale și de dezvoltare și reamintește, în acest context, importanța recunoașterii rolului jucat de CoR în stimularea și coordonarea eforturilor de dezvoltare ale autorităților locale şi regionale; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța esențială a coerenței politicilor UE în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) și cu articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și reamintește faptul că Uniunea și-a asumat un rol de lider în elaborarea și punerea în aplicare a coerenței politicilor în domeniul dezvoltării. Observă, în special, complementaritatea dintre politicile comerciale și de dezvoltare și reamintește, în acest context, importanța recunoașterii rolului jucat de CoR în stimularea și coordonarea eforturilor de dezvoltare ale autorităților locale şi regionale;

| 4. | reamintește că Parlamentul European a solicitat încă din 2006, prin Rezoluția sa privind comerțul echitabil și dezvoltarea, o coordonare la nivelul Uniunii Europene a comerțului echitabil și integrarea acestui concept în toate domeniile de politică (3). Comisia a răspuns la această rezoluție prin Comunicarea din 5 mai 2009 intitulată „Contribuind la dezvoltarea durabilă: rolul comerțului echitabil și al sistemelor neguvernamentale de asigurare a durabilității comerciale” (4), care ar trebui să ducă acum la elaborarea unei strategii veritabile a UE pentru comerţul echitabil; |
| --- | --- |

4.

reamintește că Parlamentul European a solicitat încă din 2006, prin Rezoluția sa privind comerțul echitabil și dezvoltarea, o coordonare la nivelul Uniunii Europene a comerțului echitabil și integrarea acestui concept în toate domeniile de politică (3). Comisia a răspuns la această rezoluție prin Comunicarea din 5 mai 2009 intitulată „Contribuind la dezvoltarea durabilă: rolul comerțului echitabil și al sistemelor neguvernamentale de asigurare a durabilității comerciale” (4), care ar trebui să ducă acum la elaborarea unei strategii veritabile a UE pentru comerţul echitabil;

| 5. | reamintește avizele anterioare ale CoR (5), în care se recunoaște rolul autorităților locale și regionale în ceea ce privește politica comercială în favoarea produselor din comerțul echitabil. În plus, se solicită și dezvoltarea unei „strategii europene comune în favoarea comerțului echitabil pentru autoritățile locale și regionale”; |
| --- | --- |

5.

reamintește avizele anterioare ale CoR (5), în care se recunoaște rolul autorităților locale și regionale în ceea ce privește politica comercială în favoarea produselor din comerțul echitabil. În plus, se solicită și dezvoltarea unei „strategii europene comune în favoarea comerțului echitabil pentru autoritățile locale și regionale”;

| 6. | sprijină introducerea viitoare a unui cadru de dezvoltare care să sprijine atât dezvoltarea, cât și obiectivele de durabilitate, implicând autoritățile locale și regionale în acest proces (6); |
| --- | --- |

6.

sprijină introducerea viitoare a unui cadru de dezvoltare care să sprijine atât dezvoltarea, cât și obiectivele de durabilitate, implicând autoritățile locale și regionale în acest proces (6);

| 7. | subscrie la solicitarea Parlamentului European privind un nou cadru mondial pentru dezvoltare pentru perioada de după 2015 (7), „care să creeze un sistem comercial mai echitabil și mai sustenabil, bazat pe dialog, transparență și respect, urmărind o mai mare echitate în comerțul internațional”; |
| --- | --- |

7.

subscrie la solicitarea Parlamentului European privind un nou cadru mondial pentru dezvoltare pentru perioada de după 2015 (7), „care să creeze un sistem comercial mai echitabil și mai sustenabil, bazat pe dialog, transparență și respect, urmărind o mai mare echitate în comerțul internațional”;

Sinteza documentului Comisiei

| 8. | constată că, în ultimul deceniu, atât volumul comerțului cu mărfuri certificate „comerț echitabil”, cât și promovarea comerțului echitabil la nivel local și regional au crescut considerabil în Uniunea Europeană. Astfel, de exemplu, există în prezent peste 1  500 de comunități „fair-trade” în Europa (număr ce s-a dublat în ultimii cinci ani); la fel, și conceptul de „regiune echitabilă” a devenit din ce în ce mai popular; |
| --- | --- |

8.

constată că, în ultimul deceniu, atât volumul comerțului cu mărfuri certificate „comerț echitabil”, cât și promovarea comerțului echitabil la nivel local și regional au crescut considerabil în Uniunea Europeană. Astfel, de exemplu, există în prezent peste 1  500 de comunități „fair-trade” în Europa (număr ce s-a dublat în ultimii cinci ani); la fel, și conceptul de „regiune echitabilă” a devenit din ce în ce mai popular;

| 9. | face trimitere la definiția comerțului echitabil de către Organizația mondială a comerțului echitabil și Fairtrade Labelling Organisations International (în prezent, Fairtrade International): „Comerțul echitabil este un parteneriat comercial, bazat pe dialog, transparență și respect, care urmărește creșterea echității în comerțul internațional. Acest tip de comerț contribuie la dezvoltarea durabilă, oferind condiții comerciale mai bune și apărând drepturile producătorilor și lucrătorilor marginalizați, în special a celor din țările din sud. Organizațiile de comerț echitabil – cu sprijinul consumatorilor – se implică activ în sprijinirea producătorilor, creșterea sensibilizării opiniei publice și promovarea modificării regulilor și practicilor comerțului internațional convențional.” (Carta fundamentală pentru comerţul echitabil, 2009); |
| --- | --- |

9.

face trimitere la definiția comerțului echitabil de către Organizația mondială a comerțului echitabil și Fairtrade Labelling Organisations International (în prezent, Fairtrade International): „Comerțul echitabil este un parteneriat comercial, bazat pe dialog, transparență și respect, care urmărește creșterea echității în comerțul internațional. Acest tip de comerț contribuie la dezvoltarea durabilă, oferind condiții comerciale mai bune și apărând drepturile producătorilor și lucrătorilor marginalizați, în special a celor din țările din sud. Organizațiile de comerț echitabil – cu sprijinul consumatorilor – se implică activ în sprijinirea producătorilor, creșterea sensibilizării opiniei publice și promovarea modificării regulilor și practicilor comerțului internațional convențional.” (Carta fundamentală pentru comerţul echitabil, 2009);

| 10. | reamintește că Comitetul Regiunilor împărtășește poziția Comisiei de a menţine în întreaga UE caracterul voluntar al comerţului echitabil şi al altor sisteme similare de asigurare a durabilităţii comerciale (8); |
| --- | --- |

10.

reamintește că Comitetul Regiunilor împărtășește poziția Comisiei de a menţine în întreaga UE caracterul voluntar al comerţului echitabil şi al altor sisteme similare de asigurare a durabilităţii comerciale (8);

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Necesitatea unei strategii la nivelul UE privind comerțul echitabil

| 11. | își exprimă sprijinul pentru elaborarea unei strategii europene pentru comerţul echitabil, care să favorizeze o abordare coerentă și coordonată a acestui tip de comerț în toate domeniile politice ale UE, în special în ceea ce privește comerțul, dezvoltarea, consumul și producția durabile; |
| --- | --- |

11.

își exprimă sprijinul pentru elaborarea unei strategii europene pentru comerţul echitabil, care să favorizeze o abordare coerentă și coordonată a acestui tip de comerț în toate domeniile politice ale UE, în special în ceea ce privește comerțul, dezvoltarea, consumul și producția durabile;

| 12. | așteaptă cu interes recent anunțata comunicare privind comerțul și invită Comisia să profite de această ocazie pentru a scoate în evidență măsurile concrete prevăzute în vederea instituirii unui cadru coerent pentru comerțul echitabil al UE; |
| --- | --- |

12.

așteaptă cu interes recent anunțata comunicare privind comerțul și invită Comisia să profite de această ocazie pentru a scoate în evidență măsurile concrete prevăzute în vederea instituirii unui cadru coerent pentru comerțul echitabil al UE;

| 13. | subliniază că o astfel de strategie ar trebui să încurajeze implicarea activă a autorităților locale și regionale în acest domeniu, cooptând, în acest sens, și alți actori importanți, cum ar fi Parlamentul European, Serviciul European de Acțiune Externă și Comitetul Economic și Social European. În acest scop ar putea fi luată în considerare instituirea unui grup de lucru interinstituțional care să coordoneze măsurile în acest domeniu sub aspectul coerenței și pentru a garanta complementaritatea respectivelor inițiative și politici UE; |
| --- | --- |

13.

subliniază că o astfel de strategie ar trebui să încurajeze implicarea activă a autorităților locale și regionale în acest domeniu, cooptând, în acest sens, și alți actori importanți, cum ar fi Parlamentul European, Serviciul European de Acțiune Externă și Comitetul Economic și Social European. În acest scop ar putea fi luată în considerare instituirea unui grup de lucru interinstituțional care să coordoneze măsurile în acest domeniu sub aspectul coerenței și pentru a garanta complementaritatea respectivelor inițiative și politici UE;

Sensibilizarea cetățenilor pentru un comerț echitabil

| 14. | salută cea mai recentă ediție a sondajului Eurobarometru (9), care arată că jumătate din cetățenii UE sunt dispuși să plătească mai mult pentru produsele din comerțul echitabil; |
| --- | --- |

14.

salută cea mai recentă ediție a sondajului Eurobarometru (9), care arată că jumătate din cetățenii UE sunt dispuși să plătească mai mult pentru produsele din comerțul echitabil;

| 15. | constată că, în ciuda recunoașterii sporite și a unui sprijin mai amplu acordat comerțului echitabil la nivel european, gradul de cunoaștere al noțiunii de comerț echitabil diferă considerabil între diferitele state membre și în interiorul acestora. În timp ce notorietatea etichetei „comerț echitabil” în Europa Centrală și de Nord depășește 50 % din populație, în majoritatea țărilor din Europa Centrală și de Est acest concept este încă relativ necunoscut. O strategie a UE privind comerțul echitabil ar avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra țărilor candidate; |
| --- | --- |

15.

constată că, în ciuda recunoașterii sporite și a unui sprijin mai amplu acordat comerțului echitabil la nivel european, gradul de cunoaștere al noțiunii de comerț echitabil diferă considerabil între diferitele state membre și în interiorul acestora. În timp ce notorietatea etichetei „comerț echitabil” în Europa Centrală și de Nord depășește 50 % din populație, în majoritatea țărilor din Europa Centrală și de Est acest concept este încă relativ necunoscut. O strategie a UE privind comerțul echitabil ar avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra țărilor candidate;

| 16. | subliniază că parteneriatele internaționale de înfrățire (între localități) din UE, din Europa și din întreaga lume ar trebui să fie folosite pentru creșterea gradului de sensibilizare privind comerțul echitabil și pentru schimbul de bune practici la nivel local și regional. În acest context se recomandă în special sprijinirea și promovarea eforturilor depuse de organizațiile societății civile, în cooperare cu autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

16.

subliniază că parteneriatele internaționale de înfrățire (între localități) din UE, din Europa și din întreaga lume ar trebui să fie folosite pentru creșterea gradului de sensibilizare privind comerțul echitabil și pentru schimbul de bune practici la nivel local și regional. În acest context se recomandă în special sprijinirea și promovarea eforturilor depuse de organizațiile societății civile, în cooperare cu autoritățile locale și regionale;

| 17. | consideră că promovarea educației consumatorilor din UE este esențială, în special în cadrul școlilor, dar și în educația nonformală, în cooperare cu inițiativele existente la nivel local și regional; |
| --- | --- |

17.

consideră că promovarea educației consumatorilor din UE este esențială, în special în cadrul școlilor, dar și în educația nonformală, în cooperare cu inițiativele existente la nivel local și regional;

Achiziții publice

| 18. | salută Directivele privind achizițiile publice, revizuite de către UE, care permit introducerea unor criterii de comerț echitabil în procedurile de achiziții publice. Astfel a devenit mai ușor pentru autoritățile contractante să aibă încredere în sistemele voluntare de etichetare și certificare, pentru a introduce astfel criterii de dezvoltare durabilă în regimul aplicabil achizițiilor publice; |
| --- | --- |

18.

salută Directivele privind achizițiile publice, revizuite de către UE, care permit introducerea unor criterii de comerț echitabil în procedurile de achiziții publice. Astfel a devenit mai ușor pentru autoritățile contractante să aibă încredere în sistemele voluntare de etichetare și certificare, pentru a introduce astfel criterii de dezvoltare durabilă în regimul aplicabil achizițiilor publice;

| 19. | invită Comisia să stabilească orientări practice care să pună la dispoziție informații adaptate practicilor piețelor de achiziţii publice referitoare la comerțul echitabil și la alte criterii sociale, pentru a promova astfel acest concept; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să stabilească orientări practice care să pună la dispoziție informații adaptate practicilor piețelor de achiziţii publice referitoare la comerțul echitabil și la alte criterii sociale, pentru a promova astfel acest concept;

| 20. | salută interesul sporit al autorităților locale din întreaga Europă pentru producția sustenabilă de alimente, în special în ceea ce privește cererea de alimente produse la nivel local. Această abordare, salutată de CoR, completează în mod exemplar consumul de produse din comerțul echitabil, așa cum arată multe inițiative locale și regionale din acest domeniu; |
| --- | --- |

20.

salută interesul sporit al autorităților locale din întreaga Europă pentru producția sustenabilă de alimente, în special în ceea ce privește cererea de alimente produse la nivel local. Această abordare, salutată de CoR, completează în mod exemplar consumul de produse din comerțul echitabil, așa cum arată multe inițiative locale și regionale din acest domeniu;

| 21. | consideră că punerea la dispoziția autorităților locale și regionale a unor exemple de contracte de achiziții publice, care au luat în considerare criterii sociale și etice, ar fi deosebit de utilă. Comisia ar trebui să încurajeze și o cooperare mai strânsă între autorităţile teritoriale din acest punct de vedere, de exemplu, la elaborarea unor criterii și orientări comune, la negocierile cu furnizorii și în ceea ce privește contractele de livrare pe termen lung, precum și la supravegherea coordonată a practicilor privind achizițiile publice sub aspect ecologic, social și etic; |
| --- | --- |

21.

consideră că punerea la dispoziția autorităților locale și regionale a unor exemple de contracte de achiziții publice, care au luat în considerare criterii sociale și etice, ar fi deosebit de utilă. Comisia ar trebui să încurajeze și o cooperare mai strânsă între autorităţile teritoriale din acest punct de vedere, de exemplu, la elaborarea unor criterii și orientări comune, la negocierile cu furnizorii și în ceea ce privește contractele de livrare pe termen lung, precum și la supravegherea coordonată a practicilor privind achizițiile publice sub aspect ecologic, social și etic;

| 22. | recomandă ca autoritățile locale și regionale să coopereze îndeaproape cu diferite părți interesate, cum ar fi universitățile, școlile și spitalele dintr-o anumită zonă. Este extrem de important ca responsabilii cu achizițiile publice să dispună de informațiile necesare privind posibilitățile de utilizare a criteriilor de durabilitate în cadrul invitațiilor de participare la procedurile de ofertare, pentru a putea face uz de acestea; subliniază faptul că această difuzare a informațiilor se poate realiza prin intermediul centrelor de cunoaștere. Centrele de cunoaștere pot sprijini autoritățile locale și regionale și întreprinderile în ceea ce privește punerea în aplicare a achizițiilor echitabile, acționând ca furnizori de cunoștințe și de expertiză; |
| --- | --- |

22.

recomandă ca autoritățile locale și regionale să coopereze îndeaproape cu diferite părți interesate, cum ar fi universitățile, școlile și spitalele dintr-o anumită zonă. Este extrem de important ca responsabilii cu achizițiile publice să dispună de informațiile necesare privind posibilitățile de utilizare a criteriilor de durabilitate în cadrul invitațiilor de participare la procedurile de ofertare, pentru a putea face uz de acestea; subliniază faptul că această difuzare a informațiilor se poate realiza prin intermediul centrelor de cunoaștere. Centrele de cunoaștere pot sprijini autoritățile locale și regionale și întreprinderile în ceea ce privește punerea în aplicare a achizițiilor echitabile, acționând ca furnizori de cunoștințe și de expertiză;

| 23. | sugerează ca, în domeniul achizițiilor publice, statele membre să prevadă în sistemele lor juridice posibilitatea includerii unor criterii de discriminare pozitivă pentru produsele care provin din comerțul echitabil; |
| --- | --- |

23.

sugerează ca, în domeniul achizițiilor publice, statele membre să prevadă în sistemele lor juridice posibilitatea includerii unor criterii de discriminare pozitivă pentru produsele care provin din comerțul echitabil;

| 24. | atrage atenția și asupra faptului că – de exemplu – punerea la dispoziţie a unei organizații centrale sau a unei platforme centrale de achiziții poate fi o modalitate bună și facilă pentru achiziții echitabile la nivel local și regional. Astfel de inițiative pot simplifica achizițiile publice ale produselor echitabile, prin faptul că, astfel, mai multe autorități își coordonează comenzile și livrările, profitând, astfel, de costuri mai mici; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția și asupra faptului că – de exemplu – punerea la dispoziţie a unei organizații centrale sau a unei platforme centrale de achiziții poate fi o modalitate bună și facilă pentru achiziții echitabile la nivel local și regional. Astfel de inițiative pot simplifica achizițiile publice ale produselor echitabile, prin faptul că, astfel, mai multe autorități își coordonează comenzile și livrările, profitând, astfel, de costuri mai mici;

| 25. | salută eforturile depuse de instituțiile UE în favoarea unui comerț echitabil în propriile structuri, de exemplu, prin utilizarea produselor ce provin din comerțul echitabil la evenimente organizate de către acestea, și solicită aplicarea sistematică a unor astfel de abordări. Instituțiile UE trebuie să conducă prin puterea exemplului. Instituțiile ar trebui să promoveze consumul de produse provenite din comerțul echitabil la nivelul autorităților, dar și la evenimentele organizate de UE; |
| --- | --- |

25.

salută eforturile depuse de instituțiile UE în favoarea unui comerț echitabil în propriile structuri, de exemplu, prin utilizarea produselor ce provin din comerțul echitabil la evenimente organizate de către acestea, și solicită aplicarea sistematică a unor astfel de abordări. Instituțiile UE trebuie să conducă prin puterea exemplului. Instituțiile ar trebui să promoveze consumul de produse provenite din comerțul echitabil la nivelul autorităților, dar și la evenimentele organizate de UE;

Contribuția în favoarea antreprenoriatului echitabil

| 26. | consideră că autoritățile locale și regionale ar putea încuraja întreprinderile de la fața locului în sensul integrării principiilor comerțului echitabil și responsabilității corporative în practica lor comercială. Astfel, ele ar putea încuraja sectorul hotelier și de alimentație publică de la fața locului să se aprovizioneze cu produse echitabile. De asemenea, ar trebui să se sugereze elaborarea unui cod de conduită privind comerțul echitabil, la care să poată adera întreprinderile aparținând autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

consideră că autoritățile locale și regionale ar putea încuraja întreprinderile de la fața locului în sensul integrării principiilor comerțului echitabil și responsabilității corporative în practica lor comercială. Astfel, ele ar putea încuraja sectorul hotelier și de alimentație publică de la fața locului să se aprovizioneze cu produse echitabile. De asemenea, ar trebui să se sugereze elaborarea unui cod de conduită privind comerțul echitabil, la care să poată adera întreprinderile aparținând autorităților locale și regionale;

| 27. | propune ca subiectul comerțului echitabil să devină parte integrantă a obiectivelor privind dezvoltarea întreprinderilor și a strategiilor privind responsabilitatea socială a întreprinderilor în cadrul organizațiilor profesionale naționale. În mod complementar, cu sprijinul UE ar putea fi dezvoltate în parteneriat multiplu și promovate diferite inițiative (de exemplu, inițiative în domeniul sustainable trade în diferite state membre, sau Fair Wear Foundation în anumite sectoare), sau ar putea fi elaborate etichete recunoscute (cum ar fi Fairtrade); |
| --- | --- |

27.

propune ca subiectul comerțului echitabil să devină parte integrantă a obiectivelor privind dezvoltarea întreprinderilor și a strategiilor privind responsabilitatea socială a întreprinderilor în cadrul organizațiilor profesionale naționale. În mod complementar, cu sprijinul UE ar putea fi dezvoltate în parteneriat multiplu și promovate diferite inițiative (de exemplu, inițiative în domeniul sustainable trade în diferite state membre, sau Fair Wear Foundation în anumite sectoare), sau ar putea fi elaborate etichete recunoscute (cum ar fi Fairtrade);

| 28. | subliniază că la sprijinul acordat întreprinderilor mici și mijlocii și la cel pentru înființarea de noi întreprinderi din fonduri publice, cum ar fi Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), ar putea fi aplicate criterii privind comerțul echitabil. Organizarea unor târguri de comerț echitabil, așa cum arată exemplul celui mai mare târg profesional din spațiul germanofon, deschis și publicului larg, de la Dortmund, ar fi un pas înainte în această direcție; |
| --- | --- |

28.

subliniază că la sprijinul acordat întreprinderilor mici și mijlocii și la cel pentru înființarea de noi întreprinderi din fonduri publice, cum ar fi Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), ar putea fi aplicate criterii privind comerțul echitabil. Organizarea unor târguri de comerț echitabil, așa cum arată exemplul celui mai mare târg profesional din spațiul germanofon, deschis și publicului larg, de la Dortmund, ar fi un pas înainte în această direcție;

Susținerea eforturilor locale și regionale în promovarea comerțului echitabil

| 29. | în ceea ce privește propunerea de extindere a conceptului de „regiune echitabilă”, propune să se evalueze în ce măsură s-ar potrivi exemplul unei „capitale germane a „comerțului echitabil” (după modelul „capitalei europene a culturii”), pentru a oferi stimulente localităţilor și regiunilor europene pentru promovarea comerțului echitabil. O astfel de inițiativă ar trebui să abordeze în mod țintit provocările specifice cu care se confruntă statele membre din Europa Centrală și de Est; |
| --- | --- |

29.

în ceea ce privește propunerea de extindere a conceptului de „regiune echitabilă”, propune să se evalueze în ce măsură s-ar potrivi exemplul unei „capitale germane a „comerțului echitabil” (după modelul „capitalei europene a culturii”), pentru a oferi stimulente localităţilor și regiunilor europene pentru promovarea comerțului echitabil. O astfel de inițiativă ar trebui să abordeze în mod țintit provocările specifice cu care se confruntă statele membre din Europa Centrală și de Est;

| 30. | este convins că distincția „Capitala/regiunea europeană a comerțului echitabil” ar oferi autorităților regionale și locale o motivație suplimentară pentru dobândirea unei notorietăți supraregionale sau internaționale prin inițiative din domeniul comerțului echitabil. Această inițiativă ar trebui să urmărească scopul de a implica în mod direct cetățenii și organizațiile de bază de la fața locului; |
| --- | --- |

30.

este convins că distincția „Capitala/regiunea europeană a comerțului echitabil” ar oferi autorităților regionale și locale o motivație suplimentară pentru dobândirea unei notorietăți supraregionale sau internaționale prin inițiative din domeniul comerțului echitabil. Această inițiativă ar trebui să urmărească scopul de a implica în mod direct cetățenii și organizațiile de bază de la fața locului;

Comerțul echitabil în cadrul global de dezvoltare post-2015

   (10)

| 31. | subliniază că trebuie consolidat rolul esențial al autorităților locale în definirea agendei de dezvoltare post-2015, așa cum a propus Grupul la nivel înalt (11). Obiectivele de dezvoltare post-2015 trebuie să recunoască rolul autorităților locale și regionale ca actori-cheie în politica de dezvoltare; obiectivele de dezvoltare durabilă, aflate în prezent în discuție, trebuie transpuse în strategii coordonate la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

31.

subliniază că trebuie consolidat rolul esențial al autorităților locale în definirea agendei de dezvoltare post-2015, așa cum a propus Grupul la nivel înalt (11). Obiectivele de dezvoltare post-2015 trebuie să recunoască rolul autorităților locale și regionale ca actori-cheie în politica de dezvoltare; obiectivele de dezvoltare durabilă, aflate în prezent în discuție, trebuie transpuse în strategii coordonate la nivel național, regional și local;

| 32. | reamintește faptul că, pentru punerea în practică a obiectivelor de durabilitate, ar trebui dezvoltate parteneriate între un număr mare de actori; ar trebui promovate și susținute din punct de vedere financiar mai ales acele parteneriate care, în ceea ce privește comerțul echitabil, țin seama de toate dimensiunile durabilității; |
| --- | --- |

32.

reamintește faptul că, pentru punerea în practică a obiectivelor de durabilitate, ar trebui dezvoltate parteneriate între un număr mare de actori; ar trebui promovate și susținute din punct de vedere financiar mai ales acele parteneriate care, în ceea ce privește comerțul echitabil, țin seama de toate dimensiunile durabilității;

| 33. | salută recent publicata comunicare a Comisiei Europene pe tema „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă după 2015” și, în special, recunoașterea explicită a faptului că schimburile comerciale contribuie la o creștere favorabilă incluziunii și la dezvoltarea durabilă. În același timp, Comitetul Regiunilor ia notă cu interes de trimiterea explicită la sistemele de comerț echitabil, în condițiile în care acestea contribuie la beneficiile economice, sociale și de mediu care derivă din acest context; |
| --- | --- |

33.

salută recent publicata comunicare a Comisiei Europene pe tema „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă după 2015” și, în special, recunoașterea explicită a faptului că schimburile comerciale contribuie la o creștere favorabilă incluziunii și la dezvoltarea durabilă. În același timp, Comitetul Regiunilor ia notă cu interes de trimiterea explicită la sistemele de comerț echitabil, în condițiile în care acestea contribuie la beneficiile economice, sociale și de mediu care derivă din acest context;

| 34. | consideră că ar trebui elaborați indicatori specifici pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor. Comerțul echitabil ar trebui să fie considerat un indicator al durabilității producției și consumului, în special în domeniul achiziţiilor publice; el ar putea servi, de asemenea, mai ales ca un indicator pentru obiectivul „parteneriatelor pentru solidaritate”, în condițiile în care în acest domeniu există deja experienţe foarte pozitive în ceea ce privește participarea diferitelor părți interesate; |
| --- | --- |

34.

consideră că ar trebui elaborați indicatori specifici pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor. Comerțul echitabil ar trebui să fie considerat un indicator al durabilității producției și consumului, în special în domeniul achiziţiilor publice; el ar putea servi, de asemenea, mai ales ca un indicator pentru obiectivul „parteneriatelor pentru solidaritate”, în condițiile în care în acest domeniu există deja experienţe foarte pozitive în ceea ce privește participarea diferitelor părți interesate;

Schimbul de experiență

| 35. | atrage atenția asupra publicării unui studiu privind promovarea comerțului echitabil de către autoritățile locale și regionale, care scoate în evidență diferitele abordări privind comerțul echitabil din UE și eventualele obstacole în acest sens. În completarea acestui studiu s-a compilat și o selecție de bune practici. Aceste materiale sunt publicate de CoR în vederea înființării unor comunități de învățare și calificare în acest domeniu și pentru a fundamenta propunerile politice conținute în avizul de față; |
| --- | --- |

35.

atrage atenția asupra publicării unui studiu privind promovarea comerțului echitabil de către autoritățile locale și regionale, care scoate în evidență diferitele abordări privind comerțul echitabil din UE și eventualele obstacole în acest sens. În completarea acestui studiu s-a compilat și o selecție de bune practici. Aceste materiale sunt publicate de CoR în vederea înființării unor comunități de învățare și calificare în acest domeniu și pentru a fundamenta propunerile politice conținute în avizul de față;

| 36. | salută includerea chestiunii comerțului echitabil pe ordinea de zi a viitoarei conferințe privind cooperarea descentralizată pentru dezvoltare („Assises”). Consideră că, în cadrul acestor manifestări, CoR trebuie să realizeze o legătură mai strânsă între comerțul echitabil și alte măsuri și rețele existente la nivel regional; |
| --- | --- |

36.

salută includerea chestiunii comerțului echitabil pe ordinea de zi a viitoarei conferințe privind cooperarea descentralizată pentru dezvoltare („Assises”). Consideră că, în cadrul acestor manifestări, CoR trebuie să realizeze o legătură mai strânsă între comerțul echitabil și alte măsuri și rețele existente la nivel regional;

| 37. | subliniază că fondurile alocate programelor „Educația pentru dezvoltare și acțiunile de sensibilizare în materie (DEAR – Development Education and Awareness Raising) în Europa” și altor programe similare în viitor ar trebui utilizate și în vederea creării unui număr mai mare de parteneriate în domeniul comerțului echitabil, în special cu localități din sudul continentului; sprijină înființarea unor parteneriate strategice între autorităţile locale şi regionale și rețelele de producători din domeniul comerţului echitabil din statele membre ale UE prin intermediul noului program tematic dedicat organizaţiilor societăţii civile și autorităţilor locale; |
| --- | --- |

37.

subliniază că fondurile alocate programelor „Educația pentru dezvoltare și acțiunile de sensibilizare în materie (DEAR – Development Education and Awareness Raising) în Europa” și altor programe similare în viitor ar trebui utilizate și în vederea creării unui număr mai mare de parteneriate în domeniul comerțului echitabil, în special cu localități din sudul continentului; sprijină înființarea unor parteneriate strategice între autorităţile locale şi regionale și rețelele de producători din domeniul comerţului echitabil din statele membre ale UE prin intermediul noului program tematic dedicat organizaţiilor societăţii civile și autorităţilor locale;

| 38. | așteaptă cu interes alte bune practici, precum Consiliul pentru comerțul echitabil din Regiunea Loarei (Conseil ligérien du commerce équitable), care reunește anual toți actorii regionali activi în domeniul comerțului echitabil, pentru a face schimb de idei referitoare la experiențele lor în diferite domenii; |
| --- | --- |

38.

așteaptă cu interes alte bune practici, precum Consiliul pentru comerțul echitabil din Regiunea Loarei (Conseil ligérien du commerce équitable), care reunește anual toți actorii regionali activi în domeniul comerțului echitabil, pentru a face schimb de idei referitoare la experiențele lor în diferite domenii;

Politica comercială a UE

| 39. | reamintește că UE joacă un rol central în comerțul mondial fiind, în același timp, preocupată să-și consolideze rolul de lider în ceea ce privește durabilitatea. Prin urmare, invită instituțiile europene să modeleze comerțul exterior al UE în așa fel încât acesta să contribuie la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

39.

reamintește că UE joacă un rol central în comerțul mondial fiind, în același timp, preocupată să-și consolideze rolul de lider în ceea ce privește durabilitatea. Prin urmare, invită instituțiile europene să modeleze comerțul exterior al UE în așa fel încât acesta să contribuie la dezvoltarea durabilă;

| 40. | ia act cu satisfacție de faptul că UE a întreprins acțiuni specifice, cum ar fi includerea obligatorie a unui capitol privind dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale generale încheiate cu țările terțe, unele acorduri comerciale bilaterale și menționând în mod explicit că părțile contractante sprijină comerțul loial și echitabil. De această deschidere a piețelor ar trebui să beneficieze și micii agricultori; |
| --- | --- |

40.

ia act cu satisfacție de faptul că UE a întreprins acțiuni specifice, cum ar fi includerea obligatorie a unui capitol privind dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale generale încheiate cu țările terțe, unele acorduri comerciale bilaterale și menționând în mod explicit că părțile contractante sprijină comerțul loial și echitabil. De această deschidere a piețelor ar trebui să beneficieze și micii agricultori;

| 41. | insistă ca la punerea în aplicare a acestor acorduri să se garanteze că micii agricultori din aceste țări sunt sprijiniți pentru a susține comerțul echitabil, de exemplu, prin intermediul unor vizite efectuate la micii agricultori de delegații comerciale, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și delegațiile UE din țările partenere, pentru a se familiariza cu condițiile de la fața locului; |
| --- | --- |

41.

insistă ca la punerea în aplicare a acestor acorduri să se garanteze că micii agricultori din aceste țări sunt sprijiniți pentru a susține comerțul echitabil, de exemplu, prin intermediul unor vizite efectuate la micii agricultori de delegații comerciale, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și delegațiile UE din țările partenere, pentru a se familiariza cu condițiile de la fața locului;

Condițiile de muncă în lanțurile de aprovizionare la nivel mondial

| 42. | subliniază că, în ultimii ani, atenția publică și interesul multor consumatori europeni s-au concentrat asupra condițiilor de muncă inacceptabile și asupra încălcărilor drepturilor omului în țările producătoare. Astfel, atât guvernul german, cât și cel neerlandez cooperează cu întreprinderi, sindicate și societatea civilă în cadrul unor inițiative similare în sectorul industriei textile, pentru a contribui la condiții de viață și de muncă mai bune și mai durabile pentru lucrătorii din această industrie de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. O abordare similară pentru nivelul european este, în prezent, supusă unei evaluări din partea Comisiei Europene; |
| --- | --- |

42.

subliniază că, în ultimii ani, atenția publică și interesul multor consumatori europeni s-au concentrat asupra condițiilor de muncă inacceptabile și asupra încălcărilor drepturilor omului în țările producătoare. Astfel, atât guvernul german, cât și cel neerlandez cooperează cu întreprinderi, sindicate și societatea civilă în cadrul unor inițiative similare în sectorul industriei textile, pentru a contribui la condiții de viață și de muncă mai bune și mai durabile pentru lucrătorii din această industrie de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. O abordare similară pentru nivelul european este, în prezent, supusă unei evaluări din partea Comisiei Europene;

| 43. | salută în mod expres astfel de inițiative și îndeamnă Comisia și autoritățile naționale responsabile să elaboreze proiecte similare care să includă autoritățile locale și regionale ca puncte de contact; |
| --- | --- |

43.

salută în mod expres astfel de inițiative și îndeamnă Comisia și autoritățile naționale responsabile să elaboreze proiecte similare care să includă autoritățile locale și regionale ca puncte de contact;

Promovarea comerțului echitabil în relațiile bilaterale

| 44. | propune să fie promovate și alte modalități de încurajare a comerțului echitabil, cum ar fi, de exemplu, utilizarea unei legături mai strânse între cooperarea descentralizată pentru dezvoltare și comerțul echitabil. Ca punct de plecare ar putea servi experiențele în introducerea comerțului echitabil în parteneriatele existente cu orașele și regiunile din emisfera sudică sau cele acumulate în cadrul parteneriatelor între localități înfrățite din Europa; |
| --- | --- |

44.

propune să fie promovate și alte modalități de încurajare a comerțului echitabil, cum ar fi, de exemplu, utilizarea unei legături mai strânse între cooperarea descentralizată pentru dezvoltare și comerțul echitabil. Ca punct de plecare ar putea servi experiențele în introducerea comerțului echitabil în parteneriatele existente cu orașele și regiunile din emisfera sudică sau cele acumulate în cadrul parteneriatelor între localități înfrățite din Europa;

| 45. | propune, în acest sens, dezvoltarea şi promovarea în continuare a rețelelor de comerț echitabil, în special a acelor rețele care includ, în cadrul UE, mai multe orașe sau regiuni din diferite state membre, cum ar fi rețeaua de comerț transfrontalier din orașele Metz, Luxemburg, Trier și Saarbrücken. |
| --- | --- |

45.

propune, în acest sens, dezvoltarea şi promovarea în continuare a rețelelor de comerț echitabil, în special a acelor rețele care includ, în cadrul UE, mai multe orașe sau regiuni din diferite state membre, cum ar fi rețeaua de comerț transfrontalier din orașele Metz, Luxemburg, Trier și Saarbrücken.

Bruxelles, 4 iunie 2015.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Enumerăm, cu titlu de exemplu, două dintre acestea: „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare” (CDR2010-2013) și „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (CDR732-2012).

2

Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare

Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE

(3)  Rezoluția Parlamentului European privind comerțul echitabil și dezvoltarea [2005/2245(INI)].

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  Avizul CoR „Contribuția la dezvoltarea durabilă: rolul comerțului echitabil și al sistemelor neguvernamentale de asigurare a durabilității comerciale” (CDR214-2009).

5

(6)  Avizul CoR „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (CDR364-2011).

6

(7)  Raportul Parlamentului European din 17 noiembrie 2014 privind „UE și cadrul mondial pentru dezvoltare după 2015 [2014/2143(INI)]”.

7

(8)  CoR, op cit. Avizul „Contribuții aduse dezvoltării durabile [...]” (CDR214-2009).

8

(9)  Eurobarometrul special 421 intitulat „Anul european pentru dezvoltare – punctele de vedere ale cetățenilor UE privind dezvoltare, cooperare și asistență”.

9

(10)  „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiuni colective” (în curs de elaborare).

10

(11)  Raportul Grupului la nivel înalt format din personalități de prim rang, referitor la Agenda de dezvoltare post-2015, 30 mai 2013.

11

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 112-a sesiune plenară, 3 și 4 iunie 2015

| 7.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 260/22

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

(2015/C 260/05)

| Raportor | Domnul Mauro D'ATTIS (IT-PPE), membru al Consiliului Local Brindisi |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre
  COM(2015) 98 final |

Raportor

Domnul Mauro D'ATTIS (IT-PPE), membru al Consiliului Local Brindisi

Document de referință

Propunere de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

COM(2015) 98 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea
  economică și bugetară
  multilaterală integrată. Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor continua să îmbunătățească funcționarea acestuia. | În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată
  a politicilor economică, bugetară, socială și de ocupare a forței de muncă
  . Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor continua să îmbunătățească funcționarea acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea
  economică și bugetară
  multilaterală integrată. Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor continua să îmbunătățească funcționarea acestuia.

În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată
  a politicilor economică, bugetară, socială și de ocupare a forței de muncă
  . Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor continua să îmbunătățească funcționarea acestuia.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 5 – se adaugă un considerent nou:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Strategia Europa 2020 trebuie pusă în aplicare în parteneriat cu autoritățile locale și regionale, care – date fiind competențele și capacitățile lor în domeniile acoperite de orientări și în conformitate cu principiul subsidiarității – sunt esențiale pentru pregătirea și punerea în aplicare a programelor naționale de reformă, în special în ceea ce privește serviciile sociale și integrarea pe piața muncii. În plus, efortul general de comunicare privind Strategia trebuie să poată fructifica rolul autorităților locale și regionale, dat fiind că nivelul local și regional este cel mai apropiat de cetățeni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Strategia Europa 2020 trebuie pusă în aplicare în parteneriat cu autoritățile locale și regionale, care – date fiind competențele și capacitățile lor în domeniile acoperite de orientări și în conformitate cu principiul subsidiarității – sunt esențiale pentru pregătirea și punerea în aplicare a programelor naționale de reformă, în special în ceea ce privește serviciile sociale și integrarea pe piața muncii. În plus, efortul general de comunicare privind Strategia trebuie să poată fructifica rolul autorităților locale și regionale, dat fiind că nivelul local și regional este cel mai apropiat de cetățeni.

Expunere de motive

Se evidențiază rolul politic pe care îl joacă, în multe state membre, autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a politicilor prevăzute de Strategia Europa 2020 (1).

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe importante în economia Uniunii și a statelor sale membre. Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică coordonată și ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale. | Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe importante în economia Uniunii și a statelor sale membre. Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică coordonată și ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții
  publice și private
  , un angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe importante în economia Uniunii și a statelor sale membre. Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică coordonată și ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale.

Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe importante în economia Uniunii și a statelor sale membre. Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică coordonată și ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții
  publice și private
  , un angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor regiunilor la beneficiile creșterii economice. | Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii
  și a mobilității forței de muncă
  . De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor regiunilor la beneficiile creșterii economice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor regiunilor la beneficiile creșterii economice.

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii
  și a mobilității forței de muncă
  . De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor regiunilor la beneficiile creșterii economice.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate, o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020. | O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate
  care țin seama de condițiile socioeconomice specifice diverselor regiuni
  , o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020,
  care trebuie pusă în aplicare în parteneriat cu autoritățile locale și regionale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate, o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020.

O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate
  care țin seama de condițiile socioeconomice specifice diverselor regiuni
  , o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020,
  care trebuie pusă în aplicare în parteneriat cu autoritățile locale și regionale
  .

Expunere de motive

Date fiind competențele și capacitățile lor și în conformitate cu principiul subsidiarității, autoritățile locale și regionale sunt esențiale pentru elaborarea și punerea în aplicare a programelor naționale de reformă și pentru efortul general de comunicare privind Strategia Europa 2020 (2).

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 8 – se adaugă un considerent nou:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Statele membre și Uniunea ar trebui să ofere un cadru adecvat în vederea unei utilizări mai eficiente și mai eficace a actualelor instrumente ale UE, pentru a ajuta autoritățile locale și regionale să-și asume responsabilități în punerea în aplicare a politicilor de incluziune socială și economică, astfel încât să asigure forme adecvate de protecție socială, care combat sărăcia și excluziunea socială, și să soluționeze problema gravă a șomajului, mai ales a celui pe termen lung și a celui în rândul tinerilor, prin intermediul serviciilor sociale și al celor de ocupare a forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre și Uniunea ar trebui să ofere un cadru adecvat în vederea unei utilizări mai eficiente și mai eficace a actualelor instrumente ale UE, pentru a ajuta autoritățile locale și regionale să-și asume responsabilități în punerea în aplicare a politicilor de incluziune socială și economică, astfel încât să asigure forme adecvate de protecție socială, care combat sărăcia și excluziunea socială, și să soluționeze problema gravă a șomajului, mai ales a celui pe termen lung și a celui în rândul tinerilor, prin intermediul serviciilor sociale și al celor de ocupare a forței de muncă.

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt cele care pun în aplicare în mod concret politicile de incluziune socială și economică, prin intermediul serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă. Orientările privind politicile de ocupare a forței de muncă ar trebui să furnizeze un cadru adecvat și instrumente de finanțare și mai potrivite, pentru a le ajuta să-și asume aceste responsabilități, în plus față de ceea ce s-a realizat deja (de exemplu, prin rezerva de 20 % din FSE destinată promovării incluziunii sociale) (3).

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile. | Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.
  Autorităților locale și regionale, date fiind competențele și capacitățile lor în domeniile acoperite de orientări și în conformitate cu principiul subsidiarității, le revine un rol esențial în punerea în aplicare a orientărilor, în special a celor privind serviciile sociale și integrarea pe piața muncii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.
  Autorităților locale și regionale, date fiind competențele și capacitățile lor în domeniile acoperite de orientări și în conformitate cu principiul subsidiarității, le revine un rol esențial în punerea în aplicare a orientărilor, în special a celor privind serviciile sociale și integrarea pe piața muncii.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 8

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 5 alineatul (1) – se adaugă un alineat nou:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea micilor întreprinderi cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați. De asemenea, statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ. | Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea micilor întreprinderi cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați. De asemenea, statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.


  Ținând seama de setul de instrumente active de pe piața forței de muncă, statele membre ar trebui, de asemenea, să ia măsuri și în sprijinul activităților independente, mai ales de tip antreprenorial, având în vedere impactul asupra creșterii economice, în principal la nivel local, prin sprijinirea întreprinderilor nou-înființate de către tineri, a microîntreprinderilor și a proiectelor inovatoare și ambițioase care presupun riscuri medii și ridicate, fără a le greva cu sarcini administrative care le împiedică lansarea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea micilor întreprinderi cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați. De asemenea, statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea micilor întreprinderi cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați. De asemenea, statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Ținând seama de setul de instrumente active de pe piața forței de muncă, statele membre ar trebui, de asemenea, să ia măsuri și în sprijinul activităților independente, mai ales de tip antreprenorial, având în vedere impactul asupra creșterii economice, în principal la nivel local, prin sprijinirea întreprinderilor nou-înființate de către tineri, a microîntreprinderilor și a proiectelor inovatoare și ambițioase care presupun riscuri medii și ridicate, fără a le greva cu sarcini administrative care le împiedică lansarea.

Expunere de motive

Nu trebuie pierdut din vedere că spiritul antreprenorial și autonom are un impact puternic la nivel local pentru creșterea economică și, prin urmare, nu poate fi exclus din politicile de ocupare a forței de muncă.

Amendamentul 9

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 6 alineatul (1) – se adaugă un alineat nou:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante. Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în sistemele de educație și de formare profesională, îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să permită prelungirea vieții profesionale. | Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante. Statele membre
  , împreună cu autoritățile lor locale și regionale și în dialog cu sectorul privat, ar putea să asigure o mai bună corelare între competențele profesionale disponibile și nevoile pieței muncii, prin educație și formare
  . Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în sistemele de educație, de formare profesională
  și de învățare pe tot parcursul vieții
  , îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să permită prelungirea vieții profesionale.


  În acest context, ar trebui depuse toate eforturile în vederea consolidării tranziției la o economie ecologică și albastră, prin corelarea cererii de forță de muncă și a competențelor, anticipând și gestionând nevoile în schimbare în materie de resurse umane și transferând sarcinile fiscale către alte tipuri de impozitare. Acest lucru poate contribui mai ales la reducerea șomajului în rândul tinerilor, a cărui rată medie în Uniunea Europeană este în prezent de peste 22 %. În același timp, va trebui sprijinită dezvoltarea economiei sociale, dat fiind potențialul acestui sector pentru crearea de locuri de muncă de calitate, în special dacă se ține seama de solicitările exprimate la nivelul regiunilor și autorităților locale din Europa. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante. Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în sistemele de educație și de formare profesională, îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să permită prelungirea vieții profesionale.

Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante. Statele membre
  , împreună cu autoritățile lor locale și regionale și în dialog cu sectorul privat, ar putea să asigure o mai bună corelare între competențele profesionale disponibile și nevoile pieței muncii, prin educație și formare
  . Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în sistemele de educație, de formare profesională
  și de învățare pe tot parcursul vieții
  , îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să permită prelungirea vieții profesionale.

În acest context, ar trebui depuse toate eforturile în vederea consolidării tranziției la o economie ecologică și albastră, prin corelarea cererii de forță de muncă și a competențelor, anticipând și gestionând nevoile în schimbare în materie de resurse umane și transferând sarcinile fiscale către alte tipuri de impozitare. Acest lucru poate contribui mai ales la reducerea șomajului în rândul tinerilor, a cărui rată medie în Uniunea Europeană este în prezent de peste 22 %. În același timp, va trebui sprijinită dezvoltarea economiei sociale, dat fiind potențialul acestui sector pentru crearea de locuri de muncă de calitate, în special dacă se ține seama de solicitările exprimate la nivelul regiunilor și autorităților locale din Europa.

Expunere de motive

Plecând de la poziția anterioară a CoR, exprimată în Avizul „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și restructurare” (COR-2014-01319), se subliniază rolul important al ALR și al sectorului privat în asigurarea corespondenței dintre competențele profesionale disponibile și nevoile pieței muncii. Amendamentul subliniază importanța învățării pe tot parcursul vieții și faptul că este necesar să se pună accentul pe economia ecologică (4)
   (5) și pe economia socială, domenii cu un potențial foarte important pentru creșterea numărului locurilor de muncă și care au legătură cu dimensiunea teritorială a economiei (6).

Amendamentul 10

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Articolul 6 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Barierele din calea participării pe piața muncii ar trebui să fie reduse, în special în cazul femeilor, al lucrătorilor vârstnici, al tinerilor, al persoanelor cu handicap și al migranților legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari. | Barierele din calea participării pe piața muncii ar trebui să fie reduse, în special în cazul femeilor, al lucrătorilor vârstnici, al tinerilor, al persoanelor cu handicap și al migranților legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ
  pentru preșcolari
  și de îngrijire
  – inclusiv pe termen lung –
  de calitate și la prețuri abordabile.
  De asemenea, formele atipice de ocupare a forței de muncă ar trebui să fie sprijinite de un cadru concret de reglementare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Barierele din calea participării pe piața muncii ar trebui să fie reduse, în special în cazul femeilor, al lucrătorilor vârstnici, al tinerilor, al persoanelor cu handicap și al migranților legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari.

Barierele din calea participării pe piața muncii ar trebui să fie reduse, în special în cazul femeilor, al lucrătorilor vârstnici, al tinerilor, al persoanelor cu handicap și al migranților legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ
  pentru preșcolari
  și de îngrijire
  – inclusiv pe termen lung –
  de calitate și la prețuri abordabile.
  De asemenea, formele atipice de ocupare a forței de muncă ar trebui să fie sprijinite de un cadru concret de reglementare.

Expunere de motive

Femeile se îngrijesc adesea nu doar de copii, ci și de persoanele în vârstă sau cu dizabilități. În contextul politicii de ocupare a forței de muncă, nu trebuie trecută cu vederea necesitatea sprijinirii formelor atipice de muncă.

Amendamentul 11

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Articolul 6 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri de sprijin ale Uniunii în vederea îmbunătățirii ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a educației și a administrației publice. | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri de sprijin ale Uniunii în vederea îmbunătățirii ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a educației și a administrației publice
  , cu respectarea deplină a normelor revizuite care reglementează fondurile respective
  .
  Fondul social european ar trebui să urmărească în special rezultatele, parametrii săi (ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, coeziunea) ar trebui să fie mai ușor cuantificabili, sarcinile administrative speciale ar trebui reduse, impactul și rezultatele obținute trebuind să fie, în același timp, mai bine controlate. În plus, Fondul european pentru investiții strategice și platformele sale de investiții trebuie utilizate pentru a stimula dezvoltarea de proiecte ambițioase, cu un puternic impact la nivel regional, asigurând astfel proiecte antreprenoriale locale, promovarea întreprinderilor mici și mijlocii, a microîntreprinderilor, a întreprinderilor inovatoare nou-înființate și a proiectelor cu un grad ridicat de risc, asigurând în același timp crearea de locuri de muncă de calitate și înzestrarea lucrătorilor cu competențele pe care le cere tranziția Uniunii către un model de creștere durabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri de sprijin ale Uniunii în vederea îmbunătățirii ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a educației și a administrației publice.

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri de sprijin ale Uniunii în vederea îmbunătățirii ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a educației și a administrației publice
  , cu respectarea deplină a normelor revizuite care reglementează fondurile respective
  .
  Fondul social european ar trebui să urmărească în special rezultatele, parametrii săi (ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, coeziunea) ar trebui să fie mai ușor cuantificabili, sarcinile administrative speciale ar trebui reduse, impactul și rezultatele obținute trebuind să fie, în același timp, mai bine controlate. În plus, Fondul european pentru investiții strategice și platformele sale de investiții trebuie utilizate pentru a stimula dezvoltarea de proiecte ambițioase, cu un puternic impact la nivel regional, asigurând astfel proiecte antreprenoriale locale, promovarea întreprinderilor mici și mijlocii, a microîntreprinderilor, a întreprinderilor inovatoare nou-înființate și a proiectelor cu un grad ridicat de risc, asigurând în același timp crearea de locuri de muncă de calitate și înzestrarea lucrătorilor cu competențele pe care le cere tranziția Uniunii către un model de creștere durabilă.

Expunere de motive

În condițiile respectării în totalitate a dispozițiilor care reglementează fondurile UE, este limpede că statele membre ar trebui să valorifice pe deplin Fondul social european, care trebuie să se concentreze mai mult pe rezultate mai lesne de cuantificat și care trebuie degrevat de sarcinile administrative speciale, sporind totodată controalele.

Amendamentul 12

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 6 alineatul (5) – se adaugă un alineat nou:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Stimularea investițiilor reprezintă o prioritate din perspectiva asigurării creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale. Pentru a realiza aceste obiective, trebuie să existe contribuții și din partea finanțelor publice și a investitorilor privați. Ar trebui să fie recunoscută importanța sectorului public pentru contribuția sa la stimularea creșterii economice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Stimularea investițiilor reprezintă o prioritate din perspectiva asigurării creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale. Pentru a realiza aceste obiective, trebuie să existe contribuții și din partea finanțelor publice și a investitorilor privați. Ar trebui să fie recunoscută importanța sectorului public pentru contribuția sa la stimularea creșterii economice.

Expunere de motive

Investițiile trebuie încurajate și sprijinite. Prin urmare, pentru a realiza acest obiectiv, cheltuielile publice ar trebui revizuite și reorganizate. Normele Uniunii Europene trebuie să privească neapărat investițiile ca un element în slujba viitorului, și nu doar ca pe o datorie publică.

Amendamentul 13

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 7 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale și partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și a politicilor relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național. | Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale și
  – date fiind competențele lor – autoritățile locale și regionale, precum și
  partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și a politicilor relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale și partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și a politicilor relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național.

Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale și
  – date fiind competențele lor – autoritățile locale și regionale, precum și
  partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și a politicilor relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 14

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 7 alineatul (4) – se adaugă un alineat nou:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ar trebui să fie asigurată mobilitatea lucrătorilor în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să prevină încălcările normelor existente. | Ar trebui să fie asigurată mobilitatea lucrătorilor
  , ca drept fundamental, dar voluntar,
  în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie
  și de securitate socială, precum
  și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să prevină încălcările normelor existente.


  Cu toate acestea, statele membre ar trebui să ia în considerare și investiții sociale mai ample și pe termen lung, regiunile și administrațiile locale – nivelurile cele mai în măsură să înțeleagă specificul locului și comunităților proprii – putând reacționa la criză într-un mod mai durabil, astfel încât să atenueze sărăcirea excesivă a acestor zone de competențele cele mai valoroase pentru stimularea creșterii.




  Crearea, la nivel local și regional, a unui set de instrumente pentru reducerea exodului excesiv de forță de muncă calificată poate contribui la creșterea economică și a ratei de ocupare a forței de muncă la nivel local. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Ar trebui să fie asigurată mobilitatea lucrătorilor în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să prevină încălcările normelor existente.

Ar trebui să fie asigurată mobilitatea lucrătorilor
  , ca drept fundamental, dar voluntar,
  în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie
  și de securitate socială, precum
  și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să prevină încălcările normelor existente.

Cu toate acestea, statele membre ar trebui să ia în considerare și investiții sociale mai ample și pe termen lung, regiunile și administrațiile locale – nivelurile cele mai în măsură să înțeleagă specificul locului și comunităților proprii – putând reacționa la criză într-un mod mai durabil, astfel încât să atenueze sărăcirea excesivă a acestor zone de competențele cele mai valoroase pentru stimularea creșterii.

Crearea, la nivel local și regional, a unui set de instrumente pentru reducerea exodului excesiv de forță de muncă calificată poate contribui la creșterea economică și a ratei de ocupare a forței de muncă la nivel local.

Expunere de motive

Dreptul la libera circulație reprezintă una dintre cele mai mari realizări ale UE, fiind esențiale menținerea sa și facilitarea exercitării lui prin consolidarea liberei circulații a lucrătorilor (7). Cu toate acestea, se cuvine remarcat și că, prin investiții sociale generale și pe termen lung, regiunile și administrațiile locale – cele mai în măsură să înțeleagă specificul locului și comunităților proprii – pot reacționa la criză într-un mod mai durabil, astfel încât să atenueze sărăcirea excesivă a acestor zone de competențele cele mai valoroase (8).

Amendamentul 15

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să își modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate și mai bine orientate, completate de servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, de formare și de asistență în căutarea unui loc de muncă, de ajutoare pentru locuință și de servicii medicale accesibile, de accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la un cont bancar și la internet, precum și de adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea excluziunii sociale. | Statele membre ar trebui să își modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate și mai bine orientate, completate de servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, de formare și de asistență în căutarea unui loc de muncă, de ajutoare pentru locuință și de servicii medicale accesibile
  – inclusiv pe termen lung –
  , de accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la un cont bancar și la internet, precum și de adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea excluziunii sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să își modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate și mai bine orientate, completate de servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, de formare și de asistență în căutarea unui loc de muncă, de ajutoare pentru locuință și de servicii medicale accesibile, de accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la un cont bancar și la internet, precum și de adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea excluziunii sociale.

Statele membre ar trebui să își modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate și mai bine orientate, completate de servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, de formare și de asistență în căutarea unui loc de muncă, de ajutoare pentru locuință și de servicii medicale accesibile
  – inclusiv pe termen lung –
  , de accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la un cont bancar și la internet, precum și de adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea excluziunii sociale.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 16

Anexă – Orientări integrate la propunerea de decizie

Orientarea 8 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente,
  inclusiv servicii de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile
  individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor persoanelor îndreptățite, să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei. | În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente,
  pe baza unor strategii active de includere care să combine un venit minim corespunzător, piețe incluzive ale forței de muncă și servicii de înaltă calitate, pe măsura nevoilor
  individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor persoanelor îndreptățite, să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei
  și a excluziunii sociale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente,
  inclusiv servicii de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile
  individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor persoanelor îndreptățite, să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei.

În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente,
  pe baza unor strategii active de includere care să combine un venit minim corespunzător, piețe incluzive ale forței de muncă și servicii de înaltă calitate, pe măsura nevoilor
  individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor persoanelor îndreptățite, să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei
  și a excluziunii sociale
  .

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații preliminare

| 1. | observă că, deși orientările privind ocuparea forței de muncă se adresează statelor membre, Strategia Europa 2020 ar trebui aplicată în parteneriat cu autoritățile locale și regionale (ALR), care – date fiind abilitățile și competențele lor în domeniile vizate de orientări și în conformitate cu principiul subsidiarității – au un rol esențial în pregătirea și punerea în aplicare a programelor naționale de reformă și în efortul general de comunicare privind strategia (9); |
| --- | --- |

1.

observă că, deși orientările privind ocuparea forței de muncă se adresează statelor membre, Strategia Europa 2020 ar trebui aplicată în parteneriat cu autoritățile locale și regionale (ALR), care – date fiind abilitățile și competențele lor în domeniile vizate de orientări și în conformitate cu principiul subsidiarității – au un rol esențial în pregătirea și punerea în aplicare a programelor naționale de reformă și în efortul general de comunicare privind strategia (9);

| 2. | subliniază că tot autorităților locale și regionale le revine punerea concretă în aplicare a politicii de incluziune socială și economică, prin intermediul serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă. Ca atare, este necesar ca orientările în materie de ocupare a forței de muncă să ofere un cadru adecvat și instrumente de finanțare potrivite, pentru a ajuta autoritățile respective să se achite de responsabilități (10); |
| --- | --- |

2.

subliniază că tot autorităților locale și regionale le revine punerea concretă în aplicare a politicii de incluziune socială și economică, prin intermediul serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă. Ca atare, este necesar ca orientările în materie de ocupare a forței de muncă să ofere un cadru adecvat și instrumente de finanțare potrivite, pentru a ajuta autoritățile respective să se achite de responsabilități (10);

| 3. | recomandă să se țină seama mai ales de faptul că nivelul local și regional este cel mai apropiat de cetățeni și, prin urmare, de cei aflați în căutarea unui loc de muncă și de angajatori (11); |
| --- | --- |

3.

recomandă să se țină seama mai ales de faptul că nivelul local și regional este cel mai apropiat de cetățeni și, prin urmare, de cei aflați în căutarea unui loc de muncă și de angajatori (11);

Observații generale

| 4. | salută revizuirea de către Comisie a orientărilor din 2010 în materie de ocupare a forței de muncă, pentru a ține seama de consecințele crizei și a oferi indicații operaționale concrete în contextul priorităților noii agende; |
| --- | --- |

4.

salută revizuirea de către Comisie a orientărilor din 2010 în materie de ocupare a forței de muncă, pentru a ține seama de consecințele crizei și a oferi indicații operaționale concrete în contextul priorităților noii agende;

| 5. | reamintește Comisiei că investițiile publice efectuate de autoritățile locale și regionale au un rol esențial în stimularea creșterii economice și, ca atare, trebuie să li rezerve locul meritat în cadrul noii politici de investiții a Uniunii Europene, așa cum a fost schițată în planul Juncker. Prin urmare, Comitetul consideră că sunt necesare măsuri de reamenajare a cheltuielilor publice pentru investiții, prin favorizarea celor productive, care aduc beneficii în timp, și prin alocarea resurselor planului Juncker nu doar pentru lucrări mari, ci și pentru măsuri teritoriale care presupun participarea directă a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

5.

reamintește Comisiei că investițiile publice efectuate de autoritățile locale și regionale au un rol esențial în stimularea creșterii economice și, ca atare, trebuie să li rezerve locul meritat în cadrul noii politici de investiții a Uniunii Europene, așa cum a fost schițată în planul Juncker. Prin urmare, Comitetul consideră că sunt necesare măsuri de reamenajare a cheltuielilor publice pentru investiții, prin favorizarea celor productive, care aduc beneficii în timp, și prin alocarea resurselor planului Juncker nu doar pentru lucrări mari, ci și pentru măsuri teritoriale care presupun participarea directă a autorităților locale și regionale;

| 6. | salută decizia Comisiei de a nu se angaja, contrar indicațiilor anterioare, să mențină neschimbate pentru anii următori orientările privind ocuparea forței de muncă. Această opțiune ar permite revizuirea necesară a orientărilor, cu luarea în considerare a rezultatelor revizuirii intermediare a Strategiei Europa 2020, prevăzută pentru a doua jumătate a anului 2015; |
| --- | --- |

6.

salută decizia Comisiei de a nu se angaja, contrar indicațiilor anterioare, să mențină neschimbate pentru anii următori orientările privind ocuparea forței de muncă. Această opțiune ar permite revizuirea necesară a orientărilor, cu luarea în considerare a rezultatelor revizuirii intermediare a Strategiei Europa 2020, prevăzută pentru a doua jumătate a anului 2015;

| 7. | confirmă, în acest sens, că cei trei piloni menționați în Strategia Europa 2020 (creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii) sunt adecvați și că indicatorii principali aleși sunt relevanți. Cu toate acestea, Comitetul solicită ca Strategia Europa 2020 să includă o dimensiune teritorială, prin stabilirea unor ținte pentru nivelurile local și regional. În acest scop, Comisia Europeană și Consiliul European ar trebui să promoveze o abordare bazată pe un proces mixt de planificare (ascendent și descendent), care respectă principiul subsidiarității și asociază toate nivelurile de guvernare relevante, inclusiv autoritățile de la nivel subnațional (12); |
| --- | --- |

7.

confirmă, în acest sens, că cei trei piloni menționați în Strategia Europa 2020 (creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii) sunt adecvați și că indicatorii principali aleși sunt relevanți. Cu toate acestea, Comitetul solicită ca Strategia Europa 2020 să includă o dimensiune teritorială, prin stabilirea unor ținte pentru nivelurile local și regional. În acest scop, Comisia Europeană și Consiliul European ar trebui să promoveze o abordare bazată pe un proces mixt de planificare (ascendent și descendent), care respectă principiul subsidiarității și asociază toate nivelurile de guvernare relevante, inclusiv autoritățile de la nivel subnațional (12);

| 8. | îndeamnă Comisia Europeană să orienteze mai mult Fondul social european spre rezultate mai ușor cuantificabile (ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, coeziunea), să atenueze sarcinile administrative specifice și, în același timp, să-l supună mai multor controale. În acest sens, ALR ar trebui să elaboreze programe în conformitate cu principalele orientări ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Comisia Europeană să orienteze mai mult Fondul social european spre rezultate mai ușor cuantificabile (ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, coeziunea), să atenueze sarcinile administrative specifice și, în același timp, să-l supună mai multor controale. În acest sens, ALR ar trebui să elaboreze programe în conformitate cu principalele orientări ale Uniunii Europene;

| 9. | subliniază că orientările privind ocuparea forței de muncă nu se referă deloc la potențialul reprezentat de locurile de muncă ecologice și albastre în combaterea șomajului în Europa. De aceea, CoR își reafirmă sprijinul pentru comunicarea publicată anul trecut de Comisia Europeană și referitoare la inițiativa privind locurile de muncă ecologice și la politica maritimă integrată (13), care evidențiază provocările și oportunitățile inerente tranziției către o economie ecologică și albastră, cu precădere necesitatea corelării cererii de forță de muncă și a competențelor, anticipând și gestionând nevoile în schimbare în materie de resurse umane; |
| --- | --- |

9.

subliniază că orientările privind ocuparea forței de muncă nu se referă deloc la potențialul reprezentat de locurile de muncă ecologice și albastre în combaterea șomajului în Europa. De aceea, CoR își reafirmă sprijinul pentru comunicarea publicată anul trecut de Comisia Europeană și referitoare la inițiativa privind locurile de muncă ecologice și la politica maritimă integrată (13), care evidențiază provocările și oportunitățile inerente tranziției către o economie ecologică și albastră, cu precădere necesitatea corelării cererii de forță de muncă și a competențelor, anticipând și gestionând nevoile în schimbare în materie de resurse umane;

| 10. | Evidențiază importanța corelării politicilor de ocupare și educație. Doar prin cunoaștere se poate realiza întărirea competitivității economice a regiunilor, forța de muncă calificată fiind baza dezvoltării economice. De aceea este prioritar domeniul calificărilor profesionale – formare, recalificare și învățământ profesional –, iar pentru acest lucru este necesară corelarea politicilor de ocupare și educație; |
| --- | --- |

10.

Evidențiază importanța corelării politicilor de ocupare și educație. Doar prin cunoaștere se poate realiza întărirea competitivității economice a regiunilor, forța de muncă calificată fiind baza dezvoltării economice. De aceea este prioritar domeniul calificărilor profesionale – formare, recalificare și învățământ profesional –, iar pentru acest lucru este necesară corelarea politicilor de ocupare și educație;

| 11. | subliniază importanța corelării competențelor cu nevoile pieței forței de muncă, evidențiind în acest sens rolul autorităților locale și regionale în a prevedea aceste necesități și a le satisface, prin măsuri adoptate mai ales în domeniile învățământului, formării și sprijinirii tinerilor întreprinzători. Pentru recomandări suplimentare privind corelarea competențelor cu nevoile pieței, CoR trimite la Avizul „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și restructurare” (COR-2014-01319); subliniază că problema competențelor este deosebit de relevantă pentru tineri, care sunt încă afectați de o rată a șomajului de peste 22 %, ei trebuind să fie mai bine pregătiți pentru locurile de muncă de mâine, în general, și pentru locurile de muncă ecologice, în special (14); |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța corelării competențelor cu nevoile pieței forței de muncă, evidențiind în acest sens rolul autorităților locale și regionale în a prevedea aceste necesități și a le satisface, prin măsuri adoptate mai ales în domeniile învățământului, formării și sprijinirii tinerilor întreprinzători. Pentru recomandări suplimentare privind corelarea competențelor cu nevoile pieței, CoR trimite la Avizul „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și restructurare” (COR-2014-01319); subliniază că problema competențelor este deosebit de relevantă pentru tineri, care sunt încă afectați de o rată a șomajului de peste 22 %, ei trebuind să fie mai bine pregătiți pentru locurile de muncă de mâine, în general, și pentru locurile de muncă ecologice, în special (14);

| 12. | salută faptul că orientarea 5 face trimitere la economia socială, evidențiind potențialul acestui sector pentru crearea de locuri de muncă de calitate în regiunile și orașele Europei (15). În acest cadru, sprijinirea sectorului terțiar și a voluntariatului reprezintă un obiectiv specific al politicilor desfășurate de ALR; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că orientarea 5 face trimitere la economia socială, evidențiind potențialul acestui sector pentru crearea de locuri de muncă de calitate în regiunile și orașele Europei (15). În acest cadru, sprijinirea sectorului terțiar și a voluntariatului reprezintă un obiectiv specific al politicilor desfășurate de ALR;

| 13. | regretă că, în versiunea actualizată a orientărilor privind ocuparea forței de muncă, se acordă mai puțină importanță dimensiunii de gen decât înainte și observă că femeile au fost afectate de criză în mod diferit decât bărbații, subliniind că recunoașterea diferențelor de tratament ar permite adoptarea unor măsuri politice mai specifice și mai eficiente; |
| --- | --- |

13.

regretă că, în versiunea actualizată a orientărilor privind ocuparea forței de muncă, se acordă mai puțină importanță dimensiunii de gen decât înainte și observă că femeile au fost afectate de criză în mod diferit decât bărbații, subliniind că recunoașterea diferențelor de tratament ar permite adoptarea unor măsuri politice mai specifice și mai eficiente;

| 14. | subliniază că ar trebui luate măsuri și în sprijinul activităților independente, mai ales cele de cultivare a spiritului antreprenorial, având în vedere impactul pentru creșterea economică, în principal la nivel local; |
| --- | --- |

14.

subliniază că ar trebui luate măsuri și în sprijinul activităților independente, mai ales cele de cultivare a spiritului antreprenorial, având în vedere impactul pentru creșterea economică, în principal la nivel local;

| 15. | solicită lansarea unui demers de ameliorare a economiei digitale, prin reducerea decalajului digital, pentru optimizarea potențialului de creștere, și subliniază importanța unor politici care ar putea fi dezvoltate la nivel local; |
| --- | --- |

15.

solicită lansarea unui demers de ameliorare a economiei digitale, prin reducerea decalajului digital, pentru optimizarea potențialului de creștere, și subliniază importanța unor politici care ar putea fi dezvoltate la nivel local;

| 16. | reamintește că, în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor, dreptul la liberă circulație reprezintă pentru marea majoritate a cetățenilor UE una dintre cele mai mari realizări ale UE. Este esențială menținerea acestui drept și facilitarea exercitării lui, prin consolidarea liberei circulații a lucrătorilor (16). Cu toate acestea, trebuie remarcat și faptul că, prin investiții sociale mai ample și pe termen lung, regiunile și administrațiile locale – nivelurile cele mai în măsură să înțeleagă specificul locului și comunităților proprii – pot reacționa la criză într-un mod mai durabil, astfel încât să atenueze sărăcirea excesivă a acestor zone de competențele cele mai valoroase pentru stimularea creșterii (17). |
| --- | --- |

16.

reamintește că, în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor, dreptul la liberă circulație reprezintă pentru marea majoritate a cetățenilor UE una dintre cele mai mari realizări ale UE. Este esențială menținerea acestui drept și facilitarea exercitării lui, prin consolidarea liberei circulații a lucrătorilor (16). Cu toate acestea, trebuie remarcat și faptul că, prin investiții sociale mai ample și pe termen lung, regiunile și administrațiile locale – nivelurile cele mai în măsură să înțeleagă specificul locului și comunităților proprii – pot reacționa la criză într-un mod mai durabil, astfel încât să atenueze sărăcirea excesivă a acestor zone de competențele cele mai valoroase pentru stimularea creșterii (17).

Bruxelles, 3 iunie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  Rezoluția Comitetului Regiunilor pe tema „Către un set de instrumente mai bun pentru punerea în aplicare a strategiei UE 2020: Orientările generale pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și ale Uniunii” – CdR 175/2010 fin.

1

„Către un set de instrumente mai bun pentru punerea în aplicare a strategiei UE 2020: Orientările generale pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și ale Uniunii”

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  Avizul CoR privind planul de acțiune verde pentru IMM-uri și Inițiativa privind locurile de muncă verzi.

5

CoR privind planul de acțiune verde pentru IMM-uri și Inițiativa privind locurile de muncă verzi.

(6)  Rezoluția CoR privind programul de lucru al Comisiei Europene pe 2015, COR-2015-00074.

6

(7)  Avizul CoR pe tema „Mobilitatea forței de muncă și consolidarea EURES”, COR-2014-1315.

7

„Mobilitatea forței de muncă și consolidarea EURES”

(8)  Avizul CoR pe tema „Pachetul UE privind investițiile sociale”, CDR1999-2013.

8

„Pachetul UE privind investițiile sociale”,

(9)  A se vedea nota de subsol 1.

9

(10)  A se vedea nota de subsol 1.

10

(11)  A se vedea nota de subsol 7.

11

(12)  Declarația CoR de la Atena privind evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020.

12

(13)  A se vedea nota de subsol 4.

13

(14)  A se vedea nota de subsol 5.

14

(15)  A se vedea nota de subsol 6.

15

(16)  A se vedea nota de subsol 7.

16

(17)  A se vedea nota de subsol 8.

17

---