# Az Európai Unió C 272/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 272 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. augusztus 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 272

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. augusztus 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2015/C 272/01 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Románia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2015. évi konvergenciaprogramját | 1 |
| 2015/C 272/02 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Szlovénia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2015. évi stabilitási programját | 6 |
| 2015/C 272/03 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Szlovákia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2015. évi stabilitási programját | 10 |
| 2015/C 272/04 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Finnország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Finnország 2015. évi stabilitási programját | 14 |
| 2015/C 272/05 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Svédország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2015. évi konvergenciaprogramját | 18 |
| 2015/C 272/06 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) az Egyesült Királyság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2015. évi konvergenciaprogramját | 21 |
| 2015/C 272/07 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Belgium 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2015. évi stabilitási programját | 24 |
| 2015/C 272/08 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Bulgária 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2015. évi konvergenciaprogramját | 28 |
| 2015/C 272/09 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) a Cseh Köztársaság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2015. évi konvergenciaprogramját | 32 |
| 2015/C 272/10 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Dánia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2015. évi konvergenciaprogramját | 36 |
| 2015/C 272/11 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Észtország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2015. évi stabilitási programját | 39 |
| 2015/C 272/12 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Írország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2015. évi stabilitási programját | 42 |
| 2015/C 272/13 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Spanyolország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2015. évi stabilitási programját | 46 |
| 2015/C 272/14 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Franciaország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Franciaország 2015. évi stabilitási programját | 51 |
| 2015/C 272/15 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Horvátország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2015. évi konvergenciaprogramját | 56 |
| 2015/C 272/16 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Olaszország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2015. évi stabilitási programját | 61 |
| 2015/C 272/17 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Lettország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2015. évi stabilitási programját | 66 |
| 2015/C 272/18 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Litvánia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2015. évi stabilitási programját | 70 |
| 2015/C 272/19 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Luxemburg 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2015. évi stabilitási programját | 73 |
| 2015/C 272/20 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Magyarország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2015. évi konvergenciaprogramját | 76 |
| 2015/C 272/21 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Málta 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2015. évi stabilitási programját | 80 |
| 2015/C 272/22 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Hollandia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2015. évi stabilitási programját | 83 |
| 2015/C 272/23 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Ausztria 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2015. évi stabilitási programját | 87 |
| 2015/C 272/24 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Lengyelország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2015. évi konvergenciaprogramját | 91 |
| 2015/C 272/25 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Portugália 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2015. évi stabilitási programját | 94 |
| 2015/C 272/26 | A Tanács ajánlása (2015. július 14.) a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról | 98 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2015/C 272/01

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Románia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2015. évi konvergenciaprogramját

1

2015/C 272/02

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Szlovénia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2015. évi stabilitási programját

6

2015/C 272/03

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Szlovákia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2015. évi stabilitási programját

10

2015/C 272/04

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Finnország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Finnország 2015. évi stabilitási programját

14

2015/C 272/05

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Svédország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2015. évi konvergenciaprogramját

18

2015/C 272/06

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) az Egyesült Királyság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2015. évi konvergenciaprogramját

21

2015/C 272/07

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Belgium 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2015. évi stabilitási programját

24

2015/C 272/08

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Bulgária 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2015. évi konvergenciaprogramját

28

2015/C 272/09

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) a Cseh Köztársaság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2015. évi konvergenciaprogramját

32

2015/C 272/10

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Dánia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2015. évi konvergenciaprogramját

36

2015/C 272/11

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Észtország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2015. évi stabilitási programját

39

2015/C 272/12

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Írország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2015. évi stabilitási programját

42

2015/C 272/13

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Spanyolország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2015. évi stabilitási programját

46

2015/C 272/14

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Franciaország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Franciaország 2015. évi stabilitási programját

51

2015/C 272/15

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Horvátország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2015. évi konvergenciaprogramját

56

2015/C 272/16

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Olaszország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2015. évi stabilitási programját

61

2015/C 272/17

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Lettország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2015. évi stabilitási programját

66

2015/C 272/18

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Litvánia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2015. évi stabilitási programját

70

2015/C 272/19

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Luxemburg 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2015. évi stabilitási programját

73

2015/C 272/20

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Magyarország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2015. évi konvergenciaprogramját

76

2015/C 272/21

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Málta 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2015. évi stabilitási programját

80

2015/C 272/22

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Hollandia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2015. évi stabilitási programját

83

2015/C 272/23

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Ausztria 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2015. évi stabilitási programját

87

2015/C 272/24

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Lengyelország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2015. évi konvergenciaprogramját

91

2015/C 272/25

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Portugália 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2015. évi stabilitási programját

94

2015/C 272/26

A Tanács ajánlása (2015. július 14.) a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról

98

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Románia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Románia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Románia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Romániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Romániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Romániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Románia által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Az EU és az IMF által támogatott három egymást követő program révén a külső és a belső egyensúlyhiányokat sikerült jelentősen csökkenteni. Mindazonáltal Románia nettó nemzetközi befektetési pozíciójának viszonylag nagy negatív egyenlege és a középtávon gyenge exportképesség figyelemre szorul. A bankszektorban továbbra is sebezhetőséget okozó külső és belső tényezők állnak fenn. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Romániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Románia által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Az EU és az IMF által támogatott három egymást követő program révén a külső és a belső egyensúlyhiányokat sikerült jelentősen csökkenteni. Mindazonáltal Románia nettó nemzetközi befektetési pozíciójának viszonylag nagy negatív egyenlege és a középtávon gyenge exportképesség figyelemre szorul. A bankszektorban továbbra is sebezhetőséget okozó külső és belső tényezők állnak fenn.

| (7) | Románia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Románia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | A Tanács 2013. október 22-én elfogadta a 2013/531/EU határozatot (5), amelyben vállalta, hogy a 2015 szeptemberéig tartó időszakban legfeljebb 2 milliárd EUR összegű középtávú pénzügyi támogatást biztosít Romániának. A támogatás feltételül átfogó gazdaságpolitikai program végrehajtását szabták. Noha a jelenlegi piaci körülmények között Románia nem szándékozik folyósítást kérni, az elővigyázatossági támogatás várhatóan hozzájárul a makrogazdasági, költségvetési és pénzügyi stabilitás megszilárdításához, valamint a gazdaság ellenálló képességének és növekedési potenciáljának – strukturális reformok végrehajtása révén megvalósuló – fokozásához. A program lezárását követően Románia teljes mértékben visszailleszkedik majd az európai szemeszter keretébe. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács 2013. október 22-én elfogadta a 2013/531/EU határozatot (5), amelyben vállalta, hogy a 2015 szeptemberéig tartó időszakban legfeljebb 2 milliárd EUR összegű középtávú pénzügyi támogatást biztosít Romániának. A támogatás feltételül átfogó gazdaságpolitikai program végrehajtását szabták. Noha a jelenlegi piaci körülmények között Románia nem szándékozik folyósítást kérni, az elővigyázatossági támogatás várhatóan hozzájárul a makrogazdasági, költségvetési és pénzügyi stabilitás megszilárdításához, valamint a gazdaság ellenálló képességének és növekedési potenciáljának – strukturális reformok végrehajtása révén megvalósuló – fokozásához. A program lezárását követően Románia teljes mértékben visszailleszkedik majd az európai szemeszter keretébe.

| (9) | Románia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. Konvergenciaprogramjában Románia a tervezett strukturális reformintézkedésekre hivatkozva jelezte, hogy a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben ideiglenesen el kíván térni a középtávú költségvetési cél eléréshez szükséges kiigazítási pályától. Mivel a programban nem közöltek kellőképpen részletes információkat a tervezett strukturális reformokra vonatkozóan, a Tanácsnak nem áll módjában értékelni azok megalapozottságát. Románia kérelmezte továbbá a nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezés alkalmazását. A rendelkezésnek a romániai nyugdíjreformra való alkalmazhatósága az Eurostat által adott megerősítés függvénye. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2016-ra előre jelzett, a GDP 3,4 %-ának megfelelő strukturális hiány nem biztosítana megfelelő biztonsági tartalékot a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéknek való megfeleléshez. Következésképp a Tanács véleménye szerint Románia nem tesz eleget a 2016-ra vonatkozóan kérelmezett átmeneti eltérés engedélyezéséhez szükséges feltételeknek. |
| --- | --- |

(9)

Románia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. Konvergenciaprogramjában Románia a tervezett strukturális reformintézkedésekre hivatkozva jelezte, hogy a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben ideiglenesen el kíván térni a középtávú költségvetési cél eléréshez szükséges kiigazítási pályától. Mivel a programban nem közöltek kellőképpen részletes információkat a tervezett strukturális reformokra vonatkozóan, a Tanácsnak nem áll módjában értékelni azok megalapozottságát. Románia kérelmezte továbbá a nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezés alkalmazását. A rendelkezésnek a romániai nyugdíjreformra való alkalmazhatósága az Eurostat által adott megerősítés függvénye. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2016-ra előre jelzett, a GDP 3,4 %-ának megfelelő strukturális hiány nem biztosítana megfelelő biztonsági tartalékot a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéknek való megfeleléshez. Következésképp a Tanács véleménye szerint Románia nem tesz eleget a 2016-ra vonatkozóan kérelmezett átmeneti eltérés engedélyezéséhez szükséges feltételeknek.

| (10) | A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány 2015-ben a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani az államháztartási hiányt, majd 2018-ra 0,8 %-ra csökkentené azt. A kormány tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2016-tól kezdődően teljesítenék. A konvergenciaprogram alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 40,1 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 37,1 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista. A 2015. tavaszi előrejelzésében a Bizottság figyelembe vette a kormány által március 25-én, a szenátus által pedig április 27-én jóváhagyott fontos hiánynövelő intézkedéseket (6), a konvergenciaprogram viszont nem tartalmazza ezeket, jóllehet ezt a magatartási kódex is előírja. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben el fog térni a középtávú költségvetési céltól. Ez némileg meghaladja a fizetési mérleg támogatására irányuló program keretében azon feltétel mellett engedélyezett, a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékű eltérést, hogy az uniós finanszírozású projektek társfinanszírozása összhangban lesz a költségvetésben szereplő tervekkel. Az előrejelzés szerint az eltérés 2016-ban jelentőssé, a GDP 2,4 %-ának megfelelő mértékűvé válik, miközben az előírás szerint a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű kiigazításra lenne szükség. Emiatt 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Románia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(10)

A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány 2015-ben a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani az államháztartási hiányt, majd 2018-ra 0,8 %-ra csökkentené azt. A kormány tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2016-tól kezdődően teljesítenék. A konvergenciaprogram alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 40,1 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 37,1 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista. A 2015. tavaszi előrejelzésében a Bizottság figyelembe vette a kormány által március 25-én, a szenátus által pedig április 27-én jóváhagyott fontos hiánynövelő intézkedéseket (6), a konvergenciaprogram viszont nem tartalmazza ezeket, jóllehet ezt a magatartási kódex is előírja. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben el fog térni a középtávú költségvetési céltól. Ez némileg meghaladja a fizetési mérleg támogatására irányuló program keretében azon feltétel mellett engedélyezett, a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékű eltérést, hogy az uniós finanszírozású projektek társfinanszírozása összhangban lesz a költségvetésben szereplő tervekkel. Az előrejelzés szerint az eltérés 2016-ban jelentőssé, a GDP 2,4 %-ának megfelelő mértékűvé válik, miközben az előírás szerint a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű kiigazításra lenne szükség. Emiatt 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Románia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (11) | Romániában a költségvetési keret lényegében szilárd, de az alkalmazás nem hatékony. A közép- és hosszú távú demográfiai tendenciák és a munkaerőpiac alacsony fokú fejlettsége veszélybe sodorhatják a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát. A 2010-ben megkezdett nyugdíjreform már hozott némi javulást, azonban a férfiak és a nők tekintetében azonos kötelező nyugdíjkorhatárt 2035-től bevezető, a kormány által 2013 decemberében előterjesztett törvényjavaslatot a parlament alsó háza még nem fogadta el. |
| --- | --- |

(11)

Romániában a költségvetési keret lényegében szilárd, de az alkalmazás nem hatékony. A közép- és hosszú távú demográfiai tendenciák és a munkaerőpiac alacsony fokú fejlettsége veszélybe sodorhatják a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát. A 2010-ben megkezdett nyugdíjreform már hozott némi javulást, azonban a férfiak és a nők tekintetében azonos kötelező nyugdíjkorhatárt 2035-től bevezető, a kormány által 2013 decemberében előterjesztett törvényjavaslatot a parlament alsó háza még nem fogadta el.

| (12) | A munkáltatók által fizetendő társadalombiztosítási járulékok közelmúltbeli csökkentésének eredményeként mérséklődött az adóék, ugyanakkor az intézkedést nem célzott módon valósították meg. Az alacsonyabb keresetűek esetében az adóék más európai országokkal összehasonlítva továbbra is magas (40 %). Az adócsalás és az adókikerülés változatlanul nagy problémát jelent, melynek hatása az adóbevételeken is érződik. Megtették az első lépéseket a román adóigazgatás folyamatban lévő átszervezése terén. A be nem jelentett munkavégzéssel, a ténylegesnél alacsonyabb bejelentett bérekkel és az adókijátszással összefüggésben 2014-ben két régióban kísérleti projektet valósítottak meg a szabályoknak való megfelelésre vonatkozóan, és a tervek szerint a projektet 2015-ben más területekre is kiterjesztik. A környezetvédelmi adók mértékét 2014-ben megemelték, azok szintje immáron megközelíti az uniós átlagot. |
| --- | --- |

(12)

A munkáltatók által fizetendő társadalombiztosítási járulékok közelmúltbeli csökkentésének eredményeként mérséklődött az adóék, ugyanakkor az intézkedést nem célzott módon valósították meg. Az alacsonyabb keresetűek esetében az adóék más európai országokkal összehasonlítva továbbra is magas (40 %). Az adócsalás és az adókikerülés változatlanul nagy problémát jelent, melynek hatása az adóbevételeken is érződik. Megtették az első lépéseket a román adóigazgatás folyamatban lévő átszervezése terén. A be nem jelentett munkavégzéssel, a ténylegesnél alacsonyabb bejelentett bérekkel és az adókijátszással összefüggésben 2014-ben két régióban kísérleti projektet valósítottak meg a szabályoknak való megfelelésre vonatkozóan, és a tervek szerint a projektet 2015-ben más területekre is kiterjesztik. A környezetvédelmi adók mértékét 2014-ben megemelték, azok szintje immáron megközelíti az uniós átlagot.

| (13) | A nők, a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a romák foglalkoztatási és aktivitási rátája továbbra is nagyon alacsony, bár 2014-ben a javulás jelei látszódtak ezen a téren. Felülvizsgálták az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, de azok tekintetében összességében továbbra is alacsony a részvételi arány és az intézkedésekre fordított finanszírozás, különösen a szakképzés, a korábbi tanulmányok elismertetésére irányuló programok, a mobilitási ösztönzők és a tartósan munkanélküliekre irányuló intézkedések esetében. Románia többek között az ifjúsági garancia eszközén keresztül intézkedéseket tett az ifjúsági munkanélküliség kezelése érdekében, de azok végrehajtása késedelmet szenved. Nem sikerült eredményt elérni a minimálbér megállapítására vonatkozó átlátható iránymutatások kidolgozása terén. Bővíteni kellene az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitásait ahhoz, hogy a szolgálat személyre szabott, a különböző célcsoportok tekintetében pedig egységesebb szolgáltatásokat tudjon nyújtani. Mindenekelőtt növelni kellene a létszámot, és az európai strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott intézkedések tekintetében integrált végrehajtási keretre lenne szükség. |
| --- | --- |

(13)

A nők, a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a romák foglalkoztatási és aktivitási rátája továbbra is nagyon alacsony, bár 2014-ben a javulás jelei látszódtak ezen a téren. Felülvizsgálták az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, de azok tekintetében összességében továbbra is alacsony a részvételi arány és az intézkedésekre fordított finanszírozás, különösen a szakképzés, a korábbi tanulmányok elismertetésére irányuló programok, a mobilitási ösztönzők és a tartósan munkanélküliekre irányuló intézkedések esetében. Románia többek között az ifjúsági garancia eszközén keresztül intézkedéseket tett az ifjúsági munkanélküliség kezelése érdekében, de azok végrehajtása késedelmet szenved. Nem sikerült eredményt elérni a minimálbér megállapítására vonatkozó átlátható iránymutatások kidolgozása terén. Bővíteni kellene az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitásait ahhoz, hogy a szolgálat személyre szabott, a különböző célcsoportok tekintetében pedig egységesebb szolgáltatásokat tudjon nyújtani. Mindenekelőtt növelni kellene a létszámot, és az európai strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott intézkedések tekintetében integrált végrehajtási keretre lenne szükség.

| (14) | Románia számos nehézséggel küzd az oktatás területén: a korai iskolaelhagyás aránya továbbra is jóval az uniós átlag felett van; a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetősége és hozzáférhetősége korlátozott, különösen a vidéki térségekben és a roma közösség számára; az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya messze elmarad az uniós átlagtól; a felsőoktatás színvonala és a munkaerő-piaci igényekkel való összehangoltsága nem megfelelő; valamint a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya változatlanul a második legalacsonyabb az Unióban. Románia megkezdte ezen kihívások kezelését, de eltérő ütemben halad az egyes területeken, és mindeddig kevés látható eredményt sikerült elérni. 2015 júniusában Románia két nemzeti stratégiát fogadott el: az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, illetve a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló nemzeti stratégiát. Fontos, hogy tényleges intézkedések történjenek ezek mielőbbi végrehajtására. A koragyermekkori nevelésre és gondozásra vonatkozóan nemzeti programot dolgoztak ki a 2014–2019-es időszakra, és ez a következő, 2015–2016-os tanévvel hatályba is lép. Kidolgozták a felsőoktatási stratégiát, amelynek célja az, hogy fokozzák a felsőoktatás munkaerő-piaci relevanciáját, azaz szorosabban összehangolják azt a munkaerőpiac igényeivel, és a hátrányos helyzetű csoportok számára megkönnyítsék a felsőoktatáshoz való hozzáférést. Intézkedéseket tettek a szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés programjai színvonalának növelése érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Románia számos nehézséggel küzd az oktatás területén: a korai iskolaelhagyás aránya továbbra is jóval az uniós átlag felett van; a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetősége és hozzáférhetősége korlátozott, különösen a vidéki térségekben és a roma közösség számára; az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya messze elmarad az uniós átlagtól; a felsőoktatás színvonala és a munkaerő-piaci igényekkel való összehangoltsága nem megfelelő; valamint a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya változatlanul a második legalacsonyabb az Unióban. Románia megkezdte ezen kihívások kezelését, de eltérő ütemben halad az egyes területeken, és mindeddig kevés látható eredményt sikerült elérni. 2015 júniusában Románia két nemzeti stratégiát fogadott el: az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, illetve a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló nemzeti stratégiát. Fontos, hogy tényleges intézkedések történjenek ezek mielőbbi végrehajtására. A koragyermekkori nevelésre és gondozásra vonatkozóan nemzeti programot dolgoztak ki a 2014–2019-es időszakra, és ez a következő, 2015–2016-os tanévvel hatályba is lép. Kidolgozták a felsőoktatási stratégiát, amelynek célja az, hogy fokozzák a felsőoktatás munkaerő-piaci relevanciáját, azaz szorosabban összehangolják azt a munkaerőpiac igényeivel, és a hátrányos helyzetű csoportok számára megkönnyítsék a felsőoktatáshoz való hozzáférést. Intézkedéseket tettek a szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés programjai színvonalának növelése érdekében.

| (15) | A romániai egészségügyi rendszert a rossz hatékonyságú kezelések, a rossz pénzügyi és földrajzi hozzáférhetőség, alulfinanszírozottság és az erőforrások pazarló felhasználása jellemzi. Túlzott mértékű a fekvőbeteg-ellátás keretében nyújtott szolgáltatások aránya, a rendszer a rossz hatékonysággal működő kiterjedt kórházi rendszer, illetve az elmaradott és széttagolt betegirányító hálózatok terhét viseli, valamint alacsony az egészségügyi alapellátásra fordított kiadások aránya. Ezenfelül az állami egészségügyben széles körben elterjedt hálapénzek tovább rontják a rendszer hozzáférhetőségét, hatékonyságát és minőségét. A bevezetett különböző intézkedések és egészségügyi reformok csökkentették a finanszírozás terén mutatkozó hiányt, és javították a szolgáltatások színvonalát és hatékonyságát. A 2014–2020-as időszakra szóló, az egészségügyi ágazatban megvalósítandó reformok stratégiai alapjait meghatározó Nemzeti Egészségügyi Stratégiát 2014 decemberében fogadták el, megvalósítása folyamatban van. Az Egészségügyi Minisztérium és az Országos Egészségbiztosító Intézet vizsgálja az egészségügy finanszírozási rendszerének javítására irányuló különböző intézkedések lehetőségeit. |
| --- | --- |

(15)

A romániai egészségügyi rendszert a rossz hatékonyságú kezelések, a rossz pénzügyi és földrajzi hozzáférhetőség, alulfinanszírozottság és az erőforrások pazarló felhasználása jellemzi. Túlzott mértékű a fekvőbeteg-ellátás keretében nyújtott szolgáltatások aránya, a rendszer a rossz hatékonysággal működő kiterjedt kórházi rendszer, illetve az elmaradott és széttagolt betegirányító hálózatok terhét viseli, valamint alacsony az egészségügyi alapellátásra fordított kiadások aránya. Ezenfelül az állami egészségügyben széles körben elterjedt hálapénzek tovább rontják a rendszer hozzáférhetőségét, hatékonyságát és minőségét. A bevezetett különböző intézkedések és egészségügyi reformok csökkentették a finanszírozás terén mutatkozó hiányt, és javították a szolgáltatások színvonalát és hatékonyságát. A 2014–2020-as időszakra szóló, az egészségügyi ágazatban megvalósítandó reformok stratégiai alapjait meghatározó Nemzeti Egészségügyi Stratégiát 2014 decemberében fogadták el, megvalósítása folyamatban van. Az Egészségügyi Minisztérium és az Országos Egészségbiztosító Intézet vizsgálja az egészségügy finanszírozási rendszerének javítására irányuló különböző intézkedések lehetőségeit.

| (16) | A szegénység és a társadalmi kirekesztettség visszaszorítása változatlanul súlyos kihívás Románia számára. Jóllehet csökken, továbbra is magas – 2013-ban 40 % – a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya, ami jóval az uniós átlag felett van. Úgy tűnik, hogy a szociális transzferek (a nyugdíjak kivételével) csak korlátozottan képesek csökkenteni a szegénységet, és hatékonyságuk különösen rossz a gyermekek esetében. A szociális transzferek nincsenek megfelelően összekapcsolva aktivizálási intézkedésekkel. A szociális segélyek 2011-es reformjának végrehajtási üteme továbbra is elmarad a menetrendtől. 2015. május 27-én jóváhagyták a társadalmi befogadásra és a szegénység elleni küzdelemre vonatkozó stratégiát, illetve az ahhoz kapcsolódó cselekvési terveket. Korlátozott eredményeket sikerült csak elérni a beilleszkedési minimumjövedelem bevezetése terén, amely révén – három meglévő szociális transzfer összevonásával – egyszerűsíthető lenne a szociális segélyek rendszere, és megerősödne a kapcsolat az aktivizálási intézkedésekkel. A kormány 2013-ban a szociális gazdaságról szóló törvényt terjesztett elő, amelynek célja a szociális gazdaság területének szabályozása és a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjai körében a munkaerő-piaci részvétel fokozása volt, de a tervezetet a parlament még mindig tárgyalja. Csak kevés tényleges intézkedésre került sor a roma lakosság integrációja érdekében. Mindazonáltal 2015 januárjában – némi késlekedéssel – elfogadták a romák integrációjára vonatkozó felülvizsgált stratégiát, amelynek végrehajtása késedelmet szenved. |
| --- | --- |

(16)

A szegénység és a társadalmi kirekesztettség visszaszorítása változatlanul súlyos kihívás Románia számára. Jóllehet csökken, továbbra is magas – 2013-ban 40 % – a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya, ami jóval az uniós átlag felett van. Úgy tűnik, hogy a szociális transzferek (a nyugdíjak kivételével) csak korlátozottan képesek csökkenteni a szegénységet, és hatékonyságuk különösen rossz a gyermekek esetében. A szociális transzferek nincsenek megfelelően összekapcsolva aktivizálási intézkedésekkel. A szociális segélyek 2011-es reformjának végrehajtási üteme továbbra is elmarad a menetrendtől. 2015. május 27-én jóváhagyták a társadalmi befogadásra és a szegénység elleni küzdelemre vonatkozó stratégiát, illetve az ahhoz kapcsolódó cselekvési terveket. Korlátozott eredményeket sikerült csak elérni a beilleszkedési minimumjövedelem bevezetése terén, amely révén – három meglévő szociális transzfer összevonásával – egyszerűsíthető lenne a szociális segélyek rendszere, és megerősödne a kapcsolat az aktivizálási intézkedésekkel. A kormány 2013-ban a szociális gazdaságról szóló törvényt terjesztett elő, amelynek célja a szociális gazdaság területének szabályozása és a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjai körében a munkaerő-piaci részvétel fokozása volt, de a tervezetet a parlament még mindig tárgyalja. Csak kevés tényleges intézkedésre került sor a roma lakosság integrációja érdekében. Mindazonáltal 2015 januárjában – némi késlekedéssel – elfogadták a romák integrációjára vonatkozó felülvizsgált stratégiát, amelynek végrehajtása késedelmet szenved.

| (17) | Románia közigazgatása korlátozott kapacitású, széttagolt, és nem egyértelmű módon kijelölt felelősségi körökkel jellemezhető – mindezek következtében hátráltatja az ország versenyképességét. Feltárták a strukturális hiányosságok kiváltó okait, és 2014 októberében elfogadták a közigazgatás terén, valamint a szakpolitikai prioritások meghatározása és a szakpolitikák koordinálása során jelentkező kihívások kezelésére vonatkozó stratégiát, továbbá a stratégia 2014 és 2020 közötti végrehajtására vonatkozó cselekvési tervet. Mindazonáltal a stratégia végrehajtása jelentős késedelmet szenved. A közbeszerzési eljárások terén tapasztalt szabálytalanságok jelentős késedelmet okoztak az uniós alapokból támogatott programok végrehajtásában. Kedvezőtlenül hatnak a vállalkozási környezetre, és visszafogják az oly nagyon szükséges infrastrukturális beruházásokat. |
| --- | --- |

(17)

Románia közigazgatása korlátozott kapacitású, széttagolt, és nem egyértelmű módon kijelölt felelősségi körökkel jellemezhető – mindezek következtében hátráltatja az ország versenyképességét. Feltárták a strukturális hiányosságok kiváltó okait, és 2014 októberében elfogadták a közigazgatás terén, valamint a szakpolitikai prioritások meghatározása és a szakpolitikák koordinálása során jelentkező kihívások kezelésére vonatkozó stratégiát, továbbá a stratégia 2014 és 2020 közötti végrehajtására vonatkozó cselekvési tervet. Mindazonáltal a stratégia végrehajtása jelentős késedelmet szenved. A közbeszerzési eljárások terén tapasztalt szabálytalanságok jelentős késedelmet okoztak az uniós alapokból támogatott programok végrehajtásában. Kedvezőtlenül hatnak a vállalkozási környezetre, és visszafogják az oly nagyon szükséges infrastrukturális beruházásokat.

| (18) | Sikerült némi eredményt elérni az igazságszolgáltatás függetlenségének, színvonalának és hatékonyságának javítása, a korrupció elleni, minden szintre kiterjedő küzdelem és a bírósági határozatok gyakorlati végrehajtása terén. Mindazonáltal a bírósági határozatok végrehajtása számos esetben továbbra is hiányosságokat szenved, és csak szerény mértékű előrelépést sikerült tenni a hétköznapi korrupció megelőzése és leküzdése terén. Ezen fontos szakpolitikai területek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(18)

Sikerült némi eredményt elérni az igazságszolgáltatás függetlenségének, színvonalának és hatékonyságának javítása, a korrupció elleni, minden szintre kiterjedő küzdelem és a bírósági határozatok gyakorlati végrehajtása terén. Mindazonáltal a bírósági határozatok végrehajtása számos esetben továbbra is hiányosságokat szenved, és csak szerény mértékű előrelépést sikerült tenni a hétköznapi korrupció megelőzése és leküzdése terén. Ezen fontos szakpolitikai területek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartoznak.

| (19) | Az állami tulajdonban lévő vállalatok termelékenysége az elfogadható szint alatt van; ezek a vállalatok fokozzák a gazdaság illikviditását, függő kötelezettségként terhet jelentenek az államháztartás számára, továbbá a vállalkozásoknál felhalmozott összes adóhátralék 50 %-a ezekhez köthető. Az állami tulajdonú vállalatok teljesítménye szempontjából kritikus jelentőséggel bír a vállalatirányítás. Az érintett vállalatok jelenlegi irányítási struktúrája nem zárja ki a politikai beavatkozást a vállalatok napi szintű irányításába, és nem garantálja a hatóságok tulajdonosi és döntéshozói funkcióinak szétválasztását sem. A 109/2011. sz. sürgősségi kormányrendelet elfogadásáig rendszerszinten nem hoztak külön szabályokat az állami tulajdonban lévő vállalatokra. A szabályok egy sor különböző kérdést rendezetlenül hagynak, és a gyakorlatban e szabályokat sem mindig tartják be. Nem történt előrelépés az energiaágazatban és a közlekedési ágazatban tevékenykedő állami vállalatok irányításának reformja tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

Az állami tulajdonban lévő vállalatok termelékenysége az elfogadható szint alatt van; ezek a vállalatok fokozzák a gazdaság illikviditását, függő kötelezettségként terhet jelentenek az államháztartás számára, továbbá a vállalkozásoknál felhalmozott összes adóhátralék 50 %-a ezekhez köthető. Az állami tulajdonú vállalatok teljesítménye szempontjából kritikus jelentőséggel bír a vállalatirányítás. Az érintett vállalatok jelenlegi irányítási struktúrája nem zárja ki a politikai beavatkozást a vállalatok napi szintű irányításába, és nem garantálja a hatóságok tulajdonosi és döntéshozói funkcióinak szétválasztását sem. A 109/2011. sz. sürgősségi kormányrendelet elfogadásáig rendszerszinten nem hoztak külön szabályokat az állami tulajdonban lévő vállalatokra. A szabályok egy sor különböző kérdést rendezetlenül hagynak, és a gyakorlatban e szabályokat sem mindig tartják be. Nem történt előrelépés az energiaágazatban és a közlekedési ágazatban tevékenykedő állami vállalatok irányításának reformja tekintetében.

| (20) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Románia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Romániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Románia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(20)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Románia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Romániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Románia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (21) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(21)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (22) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Románia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Tegye meg a szükséges intézkedéseket a pénzügyi támogatási program lezárása érdekében. |
| --- | --- |

1.

Tegye meg a szükséges intézkedéseket a pénzügyi támogatási program lezárása érdekében.

| 2. | A fizetési mérleg támogatására irányuló, a 2013–2015-ös időszakra szóló program rendelkezéseivel összhangban 2015-ben korlátozza a középtávú költségvetési céltól való eltérést a GDP 0,25 %-ára, 2016-ban pedig térjen vissza a középtávú költségvetési célhoz. Hajtsa végre az adószabályoknak való megfelelést célzó átfogó stratégiát, és a be nem jelentett munkavégzés visszaszorítása céljából erősítse meg az ellenőrzési és felügyeleti rendszereket, valamint tegyen további lépéseket a férfiakra és a nőkre vonatkozó nyugdíjkorhatár közelítése érdekében. |
| --- | --- |

2.

A fizetési mérleg támogatására irányuló, a 2013–2015-ös időszakra szóló program rendelkezéseivel összhangban 2015-ben korlátozza a középtávú költségvetési céltól való eltérést a GDP 0,25 %-ára, 2016-ban pedig térjen vissza a középtávú költségvetési célhoz. Hajtsa végre az adószabályoknak való megfelelést célzó átfogó stratégiát, és a be nem jelentett munkavégzés visszaszorítása céljából erősítse meg az ellenőrzési és felügyeleti rendszereket, valamint tegyen további lépéseket a férfiakra és a nőkre vonatkozó nyugdíjkorhatár közelítése érdekében.

| 3. | Erősítse meg a munkaerő-piaci intézkedéseket, különösen a nyilvántartásba nem vett fiatalokra és a tartósan munkanélküliekre irányuló intézkedéseket. Biztosítsa, hogy a nemzeti foglalkoztatási hivatal megfelelő személyi állománnyal rendelkezzen. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján alakítson ki világos iránymutatást a minimálbér átlátható megállapításához. Vezesse be a beilleszkedési minimumjövedelmet. Javítsa a koragyermekkori nevelés és gondozás létesítményeinek színvonalát, és bővítse azok elérhetőségét, különösen a romák számára. Tegyen lépéseket a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló nemzeti stratégia végrehajtására. Az egészségügy területén a rossz hozzáférhetőség, az alulfinanszírozottság és a rossz hatékonyságú erőforrás-felhasználás kezelése érdekében hajtsa végre a 2014–2020-as időszakra szóló nemzeti egészségügyi stratégiát. |
| --- | --- |

3.

Erősítse meg a munkaerő-piaci intézkedéseket, különösen a nyilvántartásba nem vett fiatalokra és a tartósan munkanélküliekre irányuló intézkedéseket. Biztosítsa, hogy a nemzeti foglalkoztatási hivatal megfelelő személyi állománnyal rendelkezzen. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján alakítson ki világos iránymutatást a minimálbér átlátható megállapításához. Vezesse be a beilleszkedési minimumjövedelmet. Javítsa a koragyermekkori nevelés és gondozás létesítményeinek színvonalát, és bővítse azok elérhetőségét, különösen a romák számára. Tegyen lépéseket a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló nemzeti stratégia végrehajtására. Az egészségügy területén a rossz hozzáférhetőség, az alulfinanszírozottság és a rossz hatékonyságú erőforrás-felhasználás kezelése érdekében hajtsa végre a 2014–2020-as időszakra szóló nemzeti egészségügyi stratégiát.

| 4. | Fogadja el az állami tulajdonban lévő vállalatok irányításának reformjáról szóló törvényt. |
| --- | --- |

4.

Fogadja el az állami tulajdonban lévő vállalatok irányításának reformjáról szóló törvényt.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 109. o.).

4

(5)  A Tanács 2013. október 22-i 2013/531/EU határozata a Romániának nyújtandó uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 286., 2013.10.29., 1. o.).

5

(6)  Az új adótörvénykönyv tervezete szerint csökkenni fognak az adómértékek.

6

(7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/6

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Szlovénia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Szlovénia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Szlovénia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Szlovéniára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Szlovénia által elért eredményeket. Szlovénia esetében az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Megkezdődött az egyensúly helyreállítása, és a határozott szakpolitikai fellépéseknek, a javuló exportteljesítménynek és a kedvező növekedési feltételeknek köszönhetően a tavalyi évhez képest csökkent a kockázatok szintje, különös tekintettel a külső fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokra. Ezzel szemben a gyenge vállalatirányítás, az állami tulajdon nagy aránya, a magas vállalati adósságállomány és az államadósság növekedése kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra és a növekedésre nézve, ezért fokozott odafigyelést igényel. Mindezekre tekintettel az egyensúlyhiányok már nem tekintendők túlzottnak, azonban továbbra is szoros figyelmet érdemelnek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Szlovéniára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Szlovénia által elért eredményeket. Szlovénia esetében az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Megkezdődött az egyensúly helyreállítása, és a határozott szakpolitikai fellépéseknek, a javuló exportteljesítménynek és a kedvező növekedési feltételeknek köszönhetően a tavalyi évhez képest csökkent a kockázatok szintje, különös tekintettel a külső fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokra. Ezzel szemben a gyenge vállalatirányítás, az állami tulajdon nagy aránya, a magas vállalati adósságállomány és az államadósság növekedése kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra és a növekedésre nézve, ezért fokozott odafigyelést igényel. Mindezekre tekintettel az egyensúlyhiányok már nem tekintendők túlzottnak, azonban továbbra is szoros figyelmet érdemelnek.

| (7) | Szlovénia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Szlovénia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Szlovénia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány – a Tanács által kitűzött határidővel összhangban – 2015-re tervezi megvalósítani a túlzott hiány korrekcióját, és 2020-ban, azaz egy évvel a programidőszak után érné el a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális költségvetési egyensúlyt. A kormány tervei szerint az államháztartási hiány fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,9 %-ára, majd 2019-re a GDP 0,9 %-ára csökken. A stabilitási program szerint az államadósság-ráta várhatóan 2015-ben a GDP 81,6 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően csökkenésnek indul. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben várhatóan megtörténik a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása. Ugyanakkor a strukturális egyenleg és az eddig megtett diszkrecionális intézkedések alapján a költségvetési kiigazítás mértéke a tanácsi ajánlás alatt marad. Feltételezve a túlzott hiány tervek szerinti, időben történő kiigazítását, Szlovénia 2016-tól a Paktum prevenciós ágához tartozik majd. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. Ezért a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése fényében úgy tűnik, hogy 2016-ban fennáll a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető kiigazítástól való jelentős eltérés kockázata, és további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A költségvetési szabályokat illetően a parlament 2013-ban jóváhagyta a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Ugyanakkor a szükséges végrehajtási jogszabály még nem került elfogadásra. Az államháztartási törvény felülvizsgálata várhatóan biztosítani fogja a szükséges jogszabályi alapot a költségvetési szabályozási törvénnyel összefüggő eljárási kérdések számára. |
| --- | --- |

(8)

Szlovénia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány – a Tanács által kitűzött határidővel összhangban – 2015-re tervezi megvalósítani a túlzott hiány korrekcióját, és 2020-ban, azaz egy évvel a programidőszak után érné el a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális költségvetési egyensúlyt. A kormány tervei szerint az államháztartási hiány fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,9 %-ára, majd 2019-re a GDP 0,9 %-ára csökken. A stabilitási program szerint az államadósság-ráta várhatóan 2015-ben a GDP 81,6 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően csökkenésnek indul. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben várhatóan megtörténik a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása. Ugyanakkor a strukturális egyenleg és az eddig megtett diszkrecionális intézkedések alapján a költségvetési kiigazítás mértéke a tanácsi ajánlás alatt marad. Feltételezve a túlzott hiány tervek szerinti, időben történő kiigazítását, Szlovénia 2016-tól a Paktum prevenciós ágához tartozik majd. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. Ezért a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése fényében úgy tűnik, hogy 2016-ban fennáll a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető kiigazítástól való jelentős eltérés kockázata, és további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A költségvetési szabályokat illetően a parlament 2013-ban jóváhagyta a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Ugyanakkor a szükséges végrehajtási jogszabály még nem került elfogadásra. Az államháztartási törvény felülvizsgálata várhatóan biztosítani fogja a szükséges jogszabályi alapot a költségvetési szabályozási törvénnyel összefüggő eljárási kérdések számára.

| (9) | Szlovénia lépéseket tett a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságára nehezedő nyomás feloldása érdekében, egyes alapvető paramétereket azonban még ki kell igazítani ahhoz, hogy biztosítani lehessen a rendszer 2020 utáni fenntarthatóságát. A 2013. évi nyugdíjreformnak pozitív hatása volt, és várhatóan 2015 végéig elfogadják a demográfiai alap létrehozásáról szóló jogi aktust. Mindamellett a nyugdíjak hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához még további reformokra lesz szükség. A tartós ápolás-gondozás reformja terén nem történt előrelépés. 2013 végén a kormány elfogadta a tartós ápolás-gondozás reformjának tervét, azonban a reformot végrehajtó jogszabályok elfogadását 2015 végére halasztotta, mert előtte egy sor egyéb döntést kíván meghozni az egészségbiztosítási reformra, többek között az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás átfogó finanszírozását biztosító források kérdésére vonatkozóan. A tartós ápolással-gondozással összefüggő, a népesség elöregedéséhez kapcsolódó kiadásokat úgy lehet visszafogni, ha a juttatásokat a leginkább rászorulókra irányítják, és az intézményi ápolás helyett az otthoni ápolást helyezik előtérbe. |
| --- | --- |

(9)

Szlovénia lépéseket tett a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságára nehezedő nyomás feloldása érdekében, egyes alapvető paramétereket azonban még ki kell igazítani ahhoz, hogy biztosítani lehessen a rendszer 2020 utáni fenntarthatóságát. A 2013. évi nyugdíjreformnak pozitív hatása volt, és várhatóan 2015 végéig elfogadják a demográfiai alap létrehozásáról szóló jogi aktust. Mindamellett a nyugdíjak hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához még további reformokra lesz szükség. A tartós ápolás-gondozás reformja terén nem történt előrelépés. 2013 végén a kormány elfogadta a tartós ápolás-gondozás reformjának tervét, azonban a reformot végrehajtó jogszabályok elfogadását 2015 végére halasztotta, mert előtte egy sor egyéb döntést kíván meghozni az egészségbiztosítási reformra, többek között az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás átfogó finanszírozását biztosító források kérdésére vonatkozóan. A tartós ápolással-gondozással összefüggő, a népesség elöregedéséhez kapcsolódó kiadásokat úgy lehet visszafogni, ha a juttatásokat a leginkább rászorulókra irányítják, és az intézményi ápolás helyett az otthoni ápolást helyezik előtérbe.

| (10) | A 2015 januárjában megkötött szociális megállapodás úgy rendelkezik, hogy az állami szektorbeli munkabérek a magánszférabeli munkabéreknél lassúbb ütemben növekednek. A megállapodás nem rendelkezik a minimálbérek összetételéről és indexálásáról. A minimálbérek a közelmúltban csak korlátozott mértékben – bár az átlagbérekhez képest viszonylag gyorsabban – emelkedtek. A 2013. évi munkaerő-piaci reform értékelése szerint csökkennek a munkaerő-piaci korlátok, azonban továbbra is strukturális problémák tapasztalhatók a tartós munkanélküliség, valamint a kevésbé képzett és idősebb munkavállalók alacsonyabb foglalkoztatási rátája tekintetében. Szlovénia lépéseket tett a strukturális munkaerőhiány kezelése érdekében, és 2020-ig még számos további intézkedést tervez. |
| --- | --- |

(10)

A 2015 januárjában megkötött szociális megállapodás úgy rendelkezik, hogy az állami szektorbeli munkabérek a magánszférabeli munkabéreknél lassúbb ütemben növekednek. A megállapodás nem rendelkezik a minimálbérek összetételéről és indexálásáról. A minimálbérek a közelmúltban csak korlátozott mértékben – bár az átlagbérekhez képest viszonylag gyorsabban – emelkedtek. A 2013. évi munkaerő-piaci reform értékelése szerint csökkennek a munkaerő-piaci korlátok, azonban továbbra is strukturális problémák tapasztalhatók a tartós munkanélküliség, valamint a kevésbé képzett és idősebb munkavállalók alacsonyabb foglalkoztatási rátája tekintetében. Szlovénia lépéseket tett a strukturális munkaerőhiány kezelése érdekében, és 2020-ig még számos további intézkedést tervez.

| (11) | A banki ágazat stabilizációját tovább erősítette az Abanka és a Banka Celje 2014. évi feltőkésítése. 2015 januárjában véglegesítették és benyújtották a Miniszterelnöki Hivatalnak a bankokra vonatkozó átfogó cselekvési tervet. A szlovén központi bank gondoskodott a 2013. évi eszközminőség-vizsgálatban feltárt hiányosságok nyomon követéséről, és 2015 első negyedévétől ismét megkezdi a helyszíni vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy a bankok végrehajtották-e az ajánlásokat. A legnagyobb bankok átszervezték és megerősítették kintlevőség-kezelési és szerkezetátalakítási egységeiket. Mindamellett a banki ágazat egészségének helyreállításához elengedhetetlen a hosszú távú jövedelmezőség javítása és a vállalati szférának nyújtott, rosszul teljesítő kölcsönök volumenének csökkentése. Kialakították a vállalatok szerkezetátalakítására vonatkozó alaptervet, és létrehoztak egy központi vállalati szerkezetátalakítási munkacsoportot. A vállalati szektor adósságállományának további csökkentése – többek között a banki eszközkezelő társaság révén és az új fizetésképtelenségi jogszabályok teljes körű alkalmazásával – elősegítené a magánberuházások fellendítésének kedvező feltételek helyreállítását. A bankok hitelezési tevékenysége továbbra is csökken, ami főként a kkv-kat érinti. A banki ágazat közelmúltbeli feltőkésítésének eredményei várhatóan csak 2016-ban mutatkoznak majd meg teljes mértékben. A korlátozott banki hitelezés és a magas kamatlábak megterhelik a kkv-k finanszírozási kapacitását. Noha az elutasított hitelkérelmek aránya csökkent az elmúlt hat évben, nagymértékben nőtt – sőt uniós szinten a legmagasabbak közé került – azoknak a kkv-knak a száma, amelyek arról számoltak be, hogy a bankok egyre kevésbé hajlandóak a hitelnyújtásra. |
| --- | --- |

(11)

A banki ágazat stabilizációját tovább erősítette az Abanka és a Banka Celje 2014. évi feltőkésítése. 2015 januárjában véglegesítették és benyújtották a Miniszterelnöki Hivatalnak a bankokra vonatkozó átfogó cselekvési tervet. A szlovén központi bank gondoskodott a 2013. évi eszközminőség-vizsgálatban feltárt hiányosságok nyomon követéséről, és 2015 első negyedévétől ismét megkezdi a helyszíni vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy a bankok végrehajtották-e az ajánlásokat. A legnagyobb bankok átszervezték és megerősítették kintlevőség-kezelési és szerkezetátalakítási egységeiket. Mindamellett a banki ágazat egészségének helyreállításához elengedhetetlen a hosszú távú jövedelmezőség javítása és a vállalati szférának nyújtott, rosszul teljesítő kölcsönök volumenének csökkentése. Kialakították a vállalatok szerkezetátalakítására vonatkozó alaptervet, és létrehoztak egy központi vállalati szerkezetátalakítási munkacsoportot. A vállalati szektor adósságállományának további csökkentése – többek között a banki eszközkezelő társaság révén és az új fizetésképtelenségi jogszabályok teljes körű alkalmazásával – elősegítené a magánberuházások fellendítésének kedvező feltételek helyreállítását. A bankok hitelezési tevékenysége továbbra is csökken, ami főként a kkv-kat érinti. A banki ágazat közelmúltbeli feltőkésítésének eredményei várhatóan csak 2016-ban mutatkoznak majd meg teljes mértékben. A korlátozott banki hitelezés és a magas kamatlábak megterhelik a kkv-k finanszírozási kapacitását. Noha az elutasított hitelkérelmek aránya csökkent az elmúlt hat évben, nagymértékben nőtt – sőt uniós szinten a legmagasabbak közé került – azoknak a kkv-knak a száma, amelyek arról számoltak be, hogy a bankok egyre kevésbé hajlandóak a hitelnyújtásra.

| (12) | A privatizációs program késedelmekkel ugyan, de halad az útján. Folyamatban van az öt legnagyobb állami tulajdonú bank szerkezetátalakítása és két kisebb belföldi bank felszámolása. Az állami vagyoni eszközök igazgatásáért és privatizációjáért felelős szlovén állami vagyonkezelő szerv már teljes körűen működik. A parlamentnek még jóvá kell hagynia a vagyonkezelési stratégia tervezetét, és várhatóan ezután fogják nyilvánosságra hozni egy sor célzottan kiválasztott állami tulajdonú vagyoni eszköz privatizációs ütemtervét. A szlovén állami vagyonkezelő 2014 decemberében új vállalatirányítási kódexet fogadott el, és 2015. januárban kineveztek egy megfelelési vezetőt. |
| --- | --- |

(12)

A privatizációs program késedelmekkel ugyan, de halad az útján. Folyamatban van az öt legnagyobb állami tulajdonú bank szerkezetátalakítása és két kisebb belföldi bank felszámolása. Az állami vagyoni eszközök igazgatásáért és privatizációjáért felelős szlovén állami vagyonkezelő szerv már teljes körűen működik. A parlamentnek még jóvá kell hagynia a vagyonkezelési stratégia tervezetét, és várhatóan ezután fogják nyilvánosságra hozni egy sor célzottan kiválasztott állami tulajdonú vagyoni eszköz privatizációs ütemtervét. A szlovén állami vagyonkezelő 2014 decemberében új vállalatirányítási kódexet fogadott el, és 2015. januárban kineveztek egy megfelelési vezetőt.

| (13) | Bár a korábbinál lassúbb ütemben, de 2014-ben is tovább javult a bíróságok hatékonysága. Míg sikerült némi eredményt elérni a polgári és kereskedelmi peres ügyekre – többek között a fizetésképtelenségi ügyekre – irányuló elsőfokú bírósági eljárások időtartamának csökkentése terén, továbbra is hosszú ideig tartanak az eljárások, és jelentős az ügyhátralék. |
| --- | --- |

(13)

Bár a korábbinál lassúbb ütemben, de 2014-ben is tovább javult a bíróságok hatékonysága. Míg sikerült némi eredményt elérni a polgári és kereskedelmi peres ügyekre – többek között a fizetésképtelenségi ügyekre – irányuló elsőfokú bírósági eljárások időtartamának csökkentése terén, továbbra is hosszú ideig tartanak az eljárások, és jelentős az ügyhátralék.

| (14) | Szlovéniában a kevéssé támogató üzleti környezet kulcsszerepet játszik abban, hogy a szlovéniai vállalkozások esetében még mindig alacsony a beruházási szint, a számos és gyakran változó jogszabály pedig még tovább nehezíti a vállalkozások működtetését és a helyi szabályoknak való megfelelést. A szabályozott szakmák száma 323-ról 242-re csökkent, de még így is magas. Az egységes dokumentumban előírt, az adminisztratív terhek csökkentését célzó intézkedéseknek mintegy 25 %-át hajtották végre. Szlovénia megfelelő költségvetési autonómiát biztosított a versenyhivatal számára, és kellő mértékűre növelte annak intézményi függetlenségét. |
| --- | --- |

(14)

Szlovéniában a kevéssé támogató üzleti környezet kulcsszerepet játszik abban, hogy a szlovéniai vállalkozások esetében még mindig alacsony a beruházási szint, a számos és gyakran változó jogszabály pedig még tovább nehezíti a vállalkozások működtetését és a helyi szabályoknak való megfelelést. A szabályozott szakmák száma 323-ról 242-re csökkent, de még így is magas. Az egységes dokumentumban előírt, az adminisztratív terhek csökkentését célzó intézkedéseknek mintegy 25 %-át hajtották végre. Szlovénia megfelelő költségvetési autonómiát biztosított a versenyhivatal számára, és kellő mértékűre növelte annak intézményi függetlenségét.

| (15) | Az új kormány megerősítette a korrupció elleni küzdelem melletti elkötelezettségét, és 2015. januárban elfogadott egy 11 többéves intézkedésből álló új kétéves programot. Némi előrelépés történt az átláthatóság és az elszámoltathatóság terén, és megkezdődött az állami szektor átfogó reformjának előkészítése. Nem történt azonban előrelépés a teljesítményértékelési jelentések és a minőségellenőrzési eljárások terén. |
| --- | --- |

(15)

Az új kormány megerősítette a korrupció elleni küzdelem melletti elkötelezettségét, és 2015. januárban elfogadott egy 11 többéves intézkedésből álló új kétéves programot. Némi előrelépés történt az átláthatóság és az elszámoltathatóság terén, és megkezdődött az állami szektor átfogó reformjának előkészítése. Nem történt azonban előrelépés a teljesítményértékelési jelentések és a minőségellenőrzési eljárások terén.

| (16) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (17) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (18) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (6). Szlovéniának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(18)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (6). Szlovéniának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | 2015 folyamán biztosítsa a túlzott hiány tartós korrekcióját, valamint a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Fogadja el a költségvetési szabályozási törvényt, és vizsgálja felül az államháztartási törvényt. Tegyen lépéseket a nyugdíjrendszer hosszú távú reformjának megvalósítása érdekében. 2015 végére fogadja el az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás reformját. |
| --- | --- |

1.

2015 folyamán biztosítsa a túlzott hiány tartós korrekcióját, valamint a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Fogadja el a költségvetési szabályozási törvényt, és vizsgálja felül az államháztartási törvényt. Tegyen lépéseket a nyugdíjrendszer hosszú távú reformjának megvalósítása érdekében. 2015 végére fogadja el az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás reformját.

| 2. | Az aktív keresők szegénységi rátája, a munkahelyteremtés és a versenyképesség fényében – a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően – vizsgálja felül a minimálbér megállapításának mechanizmusát, különös tekintettel a szociális juttatások szerepére. Javítsa az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát. Tegyen intézkedéseket a tartós munkanélküliség kezelése érdekében, és biztosítson megfelelő ösztönzőket a munkában töltött életszakasz meghosszabbítására. |
| --- | --- |

2.

Az aktív keresők szegénységi rátája, a munkahelyteremtés és a versenyképesség fényében – a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően – vizsgálja felül a minimálbér megállapításának mechanizmusát, különös tekintettel a szociális juttatások szerepére. Javítsa az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát. Tegyen intézkedéseket a tartós munkanélküliség kezelése érdekében, és biztosítson megfelelő ösztönzőket a munkában töltött életszakasz meghosszabbítására.

| 3. | Konkrét célszámok bevezetésével csökkentse a nemteljesítő hitelek szintjét. Javítsa a bankok hitelkockázat-ellenőrzési kapacitását. Folytassa a vállalati szerkezetátalakításokat, és a banki eszközkezelő társaságon belül tartsa fenn a szilárd vállalatirányítást. Tegyen intézkedéseket a kkv-k és a mikrovállalkozások forráshoz jutásának javítása érdekében. Fogadja el a szlovén állami vagyonkezelő szerv stratégiáját, amely egyértelmű rendszer szerint osztályozza a vagyoni eszközöket, valamint hajtson végre éves eszközgazdálkodási tervet, és alkalmazzon teljesítménykritériumokat. |
| --- | --- |

3.

Konkrét célszámok bevezetésével csökkentse a nemteljesítő hitelek szintjét. Javítsa a bankok hitelkockázat-ellenőrzési kapacitását. Folytassa a vállalati szerkezetátalakításokat, és a banki eszközkezelő társaságon belül tartsa fenn a szilárd vállalatirányítást. Tegyen intézkedéseket a kkv-k és a mikrovállalkozások forráshoz jutásának javítása érdekében. Fogadja el a szlovén állami vagyonkezelő szerv stratégiáját, amely egyértelmű rendszer szerint osztályozza a vagyoni eszközöket, valamint hajtson végre éves eszközgazdálkodási tervet, és alkalmazzon teljesítménykritériumokat.

| 4. | Biztosítsa, hogy a polgári igazságszolgáltatás hatékonyságának javítását célzó reformok elősegítsék az eljárások lerövidítését. |
| --- | --- |

4.

Biztosítsa, hogy a polgári igazságszolgáltatás hatékonyságának javítását célzó reformok elősegítsék az eljárások lerövidítését.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 115. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

6

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/10

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Szlovákia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Szlovákia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovákia 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Szlovákia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Szlovákia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovákia 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Szlovákia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Szlovákiára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Szlovákia által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Szlovákiára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Szlovákia által elért eredményeket.

| (7) | 2015. április 29-én Szlovákia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. április 29-én Szlovákia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,5 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,5 %-ra tervezi javítani. A stabilitási program szerint a középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiány – 2017-ben teljesülne. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben kismértékben, a GDP 53,4 %-ára, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 50,3 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a nettó kiadások növekedése 2015-ben és 2016-ban is a referenciaérték alatt marad, vagyis teljesülnek a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményei. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Szlovákia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,5 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,5 %-ra tervezi javítani. A stabilitási program szerint a középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiány – 2017-ben teljesülne. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben kismértékben, a GDP 53,4 %-ára, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 50,3 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a nettó kiadások növekedése 2015-ben és 2016-ban is a referenciaérték alatt marad, vagyis teljesülnek a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményei. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Szlovákia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | A munkaerőpiac 2014-ben az élénkülés jeleit mutatta, de a munkanélküliség továbbra is magas. A szociális biztonsági rendszer fékjeit csökkentették, és némi előrelépést értek el az ifjúsági munkanélküliség csökkentése terén is, de a tartós munkanélküliség jelentős kihívás marad, a romák és az alacsony képzettségűek körében pedig alacsony a foglalkoztatás. Néhány kezdeti lépést tettek az állami foglalkoztatási szolgálat javítása felé, de a kapacitások hiánya korlátozza a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb állók esetében. A nők foglalkoztatási rátája jóval elmarad az uniós átlagtól, ami a megfizethető és jó minőségű gyermekgondozási szolgáltatások elégtelen kínálatára és a szülői szabadság meglehetősen hosszú időtartamára vezethető vissza. |
| --- | --- |

(9)

A munkaerőpiac 2014-ben az élénkülés jeleit mutatta, de a munkanélküliség továbbra is magas. A szociális biztonsági rendszer fékjeit csökkentették, és némi előrelépést értek el az ifjúsági munkanélküliség csökkentése terén is, de a tartós munkanélküliség jelentős kihívás marad, a romák és az alacsony képzettségűek körében pedig alacsony a foglalkoztatás. Néhány kezdeti lépést tettek az állami foglalkoztatási szolgálat javítása felé, de a kapacitások hiánya korlátozza a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb állók esetében. A nők foglalkoztatási rátája jóval elmarad az uniós átlagtól, ami a megfizethető és jó minőségű gyermekgondozási szolgáltatások elégtelen kínálatára és a szülői szabadság meglehetősen hosszú időtartamára vezethető vissza.

| (10) | Szlovákia a 2015-ben hatályba lépő szakképzési törvény révén némi előrehaladást ért el a munkaalapú tanulás terén. Az előrelépés azonban korlátozott volt az oktatási feltételek javítása, a karrierorientáltabb felsőoktatási alapképzési programok létrehozásának ösztönzése, valamint a kisgyermekkori nevelést és gondozást igénybe vevő roma gyermekek arányának növelése terén. Nem hoztak intézkedéseket a romák szakképzésben és felsőoktatásban való szélesebb körű részvételének biztosítására. Csupán korlátozott előrelépés történt a szlovák kutatási és innovációs rendszer hiányosságainak kezelése terén; a legszükségesebb a tudásalap színvonalának és relevanciájának javítása, valamint a tudományos, a kutatói és az üzleti élet közötti együttműködés elősegítése lenne. |
| --- | --- |

(10)

Szlovákia a 2015-ben hatályba lépő szakképzési törvény révén némi előrehaladást ért el a munkaalapú tanulás terén. Az előrelépés azonban korlátozott volt az oktatási feltételek javítása, a karrierorientáltabb felsőoktatási alapképzési programok létrehozásának ösztönzése, valamint a kisgyermekkori nevelést és gondozást igénybe vevő roma gyermekek arányának növelése terén. Nem hoztak intézkedéseket a romák szakképzésben és felsőoktatásban való szélesebb körű részvételének biztosítására. Csupán korlátozott előrelépés történt a szlovák kutatási és innovációs rendszer hiányosságainak kezelése terén; a legszükségesebb a tudásalap színvonalának és relevanciájának javítása, valamint a tudományos, a kutatói és az üzleti élet közötti együttműködés elősegítése lenne.

| (11) | A szlovák üzleti környezet gyenge színvonala mind a külföldi, mind a hazai befektetők számára csökkenti az ország vonzerejét. A közigazgatás és az igazságszolgáltatás hatékonyság- és színvonalbeli hiányosságai különösen gyengítik az üzleti környezetet. A közszolgálatot hátrányosan befolyásolja az állomány gyors cserélődése és a humánerőforrás-gazdálkodás rossz hatékonysága. A korrupció elleni erőfeszítések mindeddig korlátozottak voltak. Elmaradt különösen az adóhatóságok elemzési, illetve ellenőrzési kapacitásainak szükséges bővítése. A közbeszerzés régóta meglévő hiányosságai hátrányosan érintik a közforrások elosztását. |
| --- | --- |

(11)

A szlovák üzleti környezet gyenge színvonala mind a külföldi, mind a hazai befektetők számára csökkenti az ország vonzerejét. A közigazgatás és az igazságszolgáltatás hatékonyság- és színvonalbeli hiányosságai különösen gyengítik az üzleti környezetet. A közszolgálatot hátrányosan befolyásolja az állomány gyors cserélődése és a humánerőforrás-gazdálkodás rossz hatékonysága. A korrupció elleni erőfeszítések mindeddig korlátozottak voltak. Elmaradt különösen az adóhatóságok elemzési, illetve ellenőrzési kapacitásainak szükséges bővítése. A közbeszerzés régóta meglévő hiányosságai hátrányosan érintik a közforrások elosztását.

| (12) | Az adórendszer közelmúltbeli változásai hozzájárultak ugyan az államháztartás helyzetének javulásához, de a népesség elöregedésével összefüggő költségek a jövőben rontani fogják Szlovákia jelenleg viszonylag stabil adóssághelyzetét. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága attól függ, a kormány képes-e növelni az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát. A szlovák egészségügyi rendszer általános hatékonysága alacsony, a rendszer a többi uniós országgal összevetve is gyengén teljesít. A kormány a nemzeti egészségügyi rendszer hiányosságait a 2014–2020-as időszakra elfogadott új egészségügyi stratégiával kívánja orvosolni. A stratégia végrehajtása megkezdődött, de a legtöbb intézkedés még nem lépett hatályba. Hatékonysághiánnyal küszködik az adóbehajtás és -igazgatás területe is. |
| --- | --- |

(12)

Az adórendszer közelmúltbeli változásai hozzájárultak ugyan az államháztartás helyzetének javulásához, de a népesség elöregedésével összefüggő költségek a jövőben rontani fogják Szlovákia jelenleg viszonylag stabil adóssághelyzetét. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága attól függ, a kormány képes-e növelni az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát. A szlovák egészségügyi rendszer általános hatékonysága alacsony, a rendszer a többi uniós országgal összevetve is gyengén teljesít. A kormány a nemzeti egészségügyi rendszer hiányosságait a 2014–2020-as időszakra elfogadott új egészségügyi stratégiával kívánja orvosolni. A stratégia végrehajtása megkezdődött, de a legtöbb intézkedés még nem lépett hatályba. Hatékonysághiánnyal küszködik az adóbehajtás és -igazgatás területe is.

| (13) | Az elmúlt évek alacsony beruházási szintje Szlovákia hosszú távú növekedési kilátásait is ronthatja. A magánberuházások 2008 és 2013 közötti esése különösen jelentős volt; a visszaesés mintegy 90 %-a a nem pénzügyi vállalkozásokat érinti, és a közvetlen külföldi befektetések (kkb) visszaesésével magyarázható. A termelőberuházások volumene 2013-ban reálértéken 13 %-kal volt alacsonyabb a 2008. évinél. A közberuházások sokkal kevésbé zsugorodtak, de csökkenésük jelentős következményekkel jár, hiszen a nagy léptékű szállításiinfrastruktúra-beruházások elengedhetetlenek a középső és keleti szlovák régiók növekedési potenciáljának kiaknázásához. A beruházástervezéssel kapcsolatos igazgatási és szabályozásból eredő korlátok, valamint az építési és a földhasználati engedélyek kiadásával kapcsolatos átláthatóság hiánya és az eljárások hossza visszafogja a közberuházásokat. Szlovákiában a közberuházások igen nagy részét finanszírozzák uniós forrásokból a régió más tagállamaihoz képest. Az uniós források felhasználását viszont akadályozza a tervezési eljárások gyenge irányítása, az alacsony színvonalú projekttervezés és -kiválasztás, valamint a környezeti hatásvizsgálatokkal kapcsolatos követelmények be nem tartása. A személyre szabott közbeszerzések korlátozzák a versenyt és magas végső árakat eredményeznek. A közbeszerzésben részt vevő közjogi szervek fokozott felügyelete és szakértelmének növelése elősegíthetné e problémák leküzdését. A közigazgatás és az igazságszolgáltatás hatékonyság- és színvonalbeli hiányosságai különösen gyengítik az üzleti környezetet, amihez hozzájárul, hogy egyelőre nem kezelték a polgári jog reformjának és a bíróságokra nehezedő munkateher egyenlőtlen elosztásának a kérdését. |
| --- | --- |

(13)

Az elmúlt évek alacsony beruházási szintje Szlovákia hosszú távú növekedési kilátásait is ronthatja. A magánberuházások 2008 és 2013 közötti esése különösen jelentős volt; a visszaesés mintegy 90 %-a a nem pénzügyi vállalkozásokat érinti, és a közvetlen külföldi befektetések (kkb) visszaesésével magyarázható. A termelőberuházások volumene 2013-ban reálértéken 13 %-kal volt alacsonyabb a 2008. évinél. A közberuházások sokkal kevésbé zsugorodtak, de csökkenésük jelentős következményekkel jár, hiszen a nagy léptékű szállításiinfrastruktúra-beruházások elengedhetetlenek a középső és keleti szlovák régiók növekedési potenciáljának kiaknázásához. A beruházástervezéssel kapcsolatos igazgatási és szabályozásból eredő korlátok, valamint az építési és a földhasználati engedélyek kiadásával kapcsolatos átláthatóság hiánya és az eljárások hossza visszafogja a közberuházásokat. Szlovákiában a közberuházások igen nagy részét finanszírozzák uniós forrásokból a régió más tagállamaihoz képest. Az uniós források felhasználását viszont akadályozza a tervezési eljárások gyenge irányítása, az alacsony színvonalú projekttervezés és -kiválasztás, valamint a környezeti hatásvizsgálatokkal kapcsolatos követelmények be nem tartása. A személyre szabott közbeszerzések korlátozzák a versenyt és magas végső árakat eredményeznek. A közbeszerzésben részt vevő közjogi szervek fokozott felügyelete és szakértelmének növelése elősegíthetné e problémák leküzdését. A közigazgatás és az igazságszolgáltatás hatékonyság- és színvonalbeli hiányosságai különösen gyengítik az üzleti környezetet, amihez hozzájárul, hogy egyelőre nem kezelték a polgári jog reformjának és a bíróságokra nehezedő munkateher egyenlőtlen elosztásának a kérdését.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (15) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt (6) fogalmazta meg, hogy Szlovákia megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt (6) fogalmazta meg, hogy Szlovákia megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (16) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Szlovákiának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(16)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Szlovákiának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Többek között a kórházi ellátás irányításának javításával és az elsődleges egészségügyi ellátás erősítésével javítsa az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát. Hozzon intézkedéseket az adóbehajtás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.

Többek között a kórházi ellátás irányításának javításával és az elsődleges egészségügyi ellátás erősítésével javítsa az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát. Hozzon intézkedéseket az adóbehajtás biztosítása érdekében.

| 2. | Aktivizáló intézkedések, második esélyt nyújtó oktatás és kiváló minőségű, személyre szabott képzések bevezetésével hozzon további intézkedéseket a tartós munkanélküliség kezelésére. A gyermekgondozási létesítmények kínálatának bővítésével fokozottabban ösztönözze a nőket a munkában maradásra vagy a munkába visszatérésre. |
| --- | --- |

2.

Aktivizáló intézkedések, második esélyt nyújtó oktatás és kiváló minőségű, személyre szabott képzések bevezetésével hozzon további intézkedéseket a tartós munkanélküliség kezelésére. A gyermekgondozási létesítmények kínálatának bővítésével fokozottabban ösztönözze a nőket a munkában maradásra vagy a munkába visszatérésre.

| 3. | Az oktatási eredmények romlásának megállítása céljából javítsa a tanárképzést és a tanári szakma vonzerejét. Fokozza a roma gyermekek részvételét a többségi oktatásban és a kiváló minőségű kisgyermekkori nevelésben. |
| --- | --- |

3.

Az oktatási eredmények romlásának megállítása céljából javítsa a tanárképzést és a tanári szakma vonzerejét. Fokozza a roma gyermekek részvételét a többségi oktatásban és a kiváló minőségű kisgyermekkori nevelésben.

| 4. | Az infrastrukturális beruházások fellendítése érdekében javítsa és egyszerűsítse a földhasználati és építési engedélyezési eljárásokat. A közbeszerzések terén fokozza a versenyt és javítsa a felügyeleti mechanizmusokat. |
| --- | --- |

4.

Az infrastrukturális beruházások fellendítése érdekében javítsa és egyszerűsítse a földhasználati és építési engedélyezési eljárásokat. A közbeszerzések terén fokozza a versenyt és javítsa a felügyeleti mechanizmusokat.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Szlovákia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 122. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/14

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Finnország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Finnország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Finnország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Finnország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Finnország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Finnország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Finnország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Finnország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Finnországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Finnországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Finnországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Finnország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Finnországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Különös figyelmet érdemelnek az ipar szerkezetátalakításával egyidejűleg tapasztalt gyenge exportteljesítménnyel összefüggő kockázatok. Noha nagyobbrészt véget ért az exportpiaci részesedés és az elektronikai ipar terén mutatkozó visszaesés, a beruházások szintje továbbra is alacsony, és csökkent a potenciális növekedés. A magánszektor adósságállománya stabilizálódott, és a jelek szerint nem ad okot azonnali aggályokra, viszonylag magas szintje azonban közeli nyomon követést indokol. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Finnországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Finnország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Finnországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Különös figyelmet érdemelnek az ipar szerkezetátalakításával egyidejűleg tapasztalt gyenge exportteljesítménnyel összefüggő kockázatok. Noha nagyobbrészt véget ért az exportpiaci részesedés és az elektronikai ipar terén mutatkozó visszaesés, a beruházások szintje továbbra is alacsony, és csökkent a potenciális növekedés. A magánszektor adósságállománya stabilizálódott, és a jelek szerint nem ad okot azonnali aggályokra, viszonylag magas szintje azonban közeli nyomon követést indokol.

| (7) | Finnország 2015. április 2-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Finnország 2015. április 2-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Finnország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A leköszönő kormány által benyújtott, a szakpolitika változatlanságán alapuló és a 2014–2019-es időszakot lefedő 2015. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány – amely 2014-ben a GDP 3,2 %-ára nőtt, és így meghaladta a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket – 2015-ben tovább romlik, egészen a GDP 3,4 %-ára, majd ezt követően 2017-re fokozatosan 3,1 %-ra, majd 2019-re a GDP 2,5 %-ára csökken. A 2015. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a várakozások szerint növekedni fog a program előrejelzési időszaka alatt, és 2019-re eléri a 67,8 %-ot. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak végéig nem fog teljesülni. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint Finnország államháztartási hiánya 2015-ben várhatóan a GDP 3,3 %-a, 2016-ban pedig a GDP 3,2 %-a körül alakul majd, a GDP-arányos államadósság pedig valószínűleg növekedni fog, és 2016-ra várhatóan eléri a GDP 64,4 %-át. 2015. május 13-án a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése értelmében jelentést tett közzé azzal a következtetéssel, miszerint Finnország nem tesz eleget a hiány- és adósságkritériumoknak. Ennek ellenére május 27-én az új kormány közzétette a tervezett konszolidációs intézkedéseket is tartalmazó stratégiai programját. A Bizottság értékelése szerint a tervezett intézkedések teljes körű végrehajtásuk esetén 2016-ra várhatóan jóval a GDP 3 %-a alá szorítják az államháztartási hiányt. A 2014-ben tapasztalt romlást követően 2015-ben ismét eltérés tapasztalható a prevenciós ág keretében előírt strukturális kiigazítástól. A kiadások 2015-ben várhatóan nagy biztonsággal megfelelnek a kiadási referenciaértéknek. Így fennáll annak kockázata, hogy az ország jelentősen eltér a középtávú költségvetési cél 2014–2015-ben történő eléréséhez szükséges kiigazítástól, amit utólag értékelni kell majd. Az új kormány által bejelentett intézkedéseket figyelembe véve 2016-ban fennáll az eltérés kockázata. Ezért további intézkedésekre lesz majd szükség az előírt strukturális kiigazítások végrehajtásához. A stabilitási program értékelése alapján és figyelembe véve a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzését, valamint az új kormány május 27-én előterjesztett konszolidációs intézkedéseinek értékelését, a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Finnország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Noha Finnország tett némi előrelépést az igazgatási reformok megvalósítása terén, a finn közszféra hatékonysága még hagy kívánnivalót, különösen azokon a területeken, amelyek a jövőben az elöregedés miatt költségnyomásnak lesznek kitéve.
  A szociális partnereknek 2014 őszén sikerült megállapodniuk a nyugdíjreform tartalmi elemeiről, azonban a reform végrehajtása még várat magára. Az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvételének növelése kulcsfontosságú a költségvetési fenntarthatósági rés áthidalása és a kötelező nyugdíjkorhatár tervezett emelése tekintetében. A munkaerőpiac idő előtti elhagyásának oka legtöbbször a rokkantság, illetve az, hogy az idősebb munkavállalókat kiterjesztett munkanélküli-járadék illeti meg. A kormány 2014 decemberében terjesztette elő a parlamentnek a szociális és egészségügyi szolgáltatások reformjáról szóló törvényjavaslatát, azonban a 2015. áprilisi parlamenti választásokig nem sikerült olyan megoldást találni, amely egyensúlyt teremtett volna egyfelől a nagy önkormányzati koalíciók közigazgatási modellje, másfelől a kis települések alkotmányban rögzített autonómiájának biztosítása között, ezért a törvényjavaslat hatályát vesztette. A finn települések viszonylag kis méretűek, azonban más európai országokhoz képest meglehetősen kiterjedt feladatkörrel rendelkeznek. A települési struktúrák reformja terén némi késedelem mutatkozik, és a települések vizsgálják az összeolvadás esetleges előnyeit. A 2015. évi nemzeti reformprogram értelmében 2016 végéig új jogalkotási javaslat kerülhet a parlament elé. |
| --- | --- |

(8)

Finnország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A leköszönő kormány által benyújtott, a szakpolitika változatlanságán alapuló és a 2014–2019-es időszakot lefedő 2015. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány – amely 2014-ben a GDP 3,2 %-ára nőtt, és így meghaladta a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket – 2015-ben tovább romlik, egészen a GDP 3,4 %-ára, majd ezt követően 2017-re fokozatosan 3,1 %-ra, majd 2019-re a GDP 2,5 %-ára csökken. A 2015. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a várakozások szerint növekedni fog a program előrejelzési időszaka alatt, és 2019-re eléri a 67,8 %-ot. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak végéig nem fog teljesülni. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint Finnország államháztartási hiánya 2015-ben várhatóan a GDP 3,3 %-a, 2016-ban pedig a GDP 3,2 %-a körül alakul majd, a GDP-arányos államadósság pedig valószínűleg növekedni fog, és 2016-ra várhatóan eléri a GDP 64,4 %-át. 2015. május 13-án a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése értelmében jelentést tett közzé azzal a következtetéssel, miszerint Finnország nem tesz eleget a hiány- és adósságkritériumoknak. Ennek ellenére május 27-én az új kormány közzétette a tervezett konszolidációs intézkedéseket is tartalmazó stratégiai programját. A Bizottság értékelése szerint a tervezett intézkedések teljes körű végrehajtásuk esetén 2016-ra várhatóan jóval a GDP 3 %-a alá szorítják az államháztartási hiányt. A 2014-ben tapasztalt romlást követően 2015-ben ismét eltérés tapasztalható a prevenciós ág keretében előírt strukturális kiigazítástól. A kiadások 2015-ben várhatóan nagy biztonsággal megfelelnek a kiadási referenciaértéknek. Így fennáll annak kockázata, hogy az ország jelentősen eltér a középtávú költségvetési cél 2014–2015-ben történő eléréséhez szükséges kiigazítástól, amit utólag értékelni kell majd. Az új kormány által bejelentett intézkedéseket figyelembe véve 2016-ban fennáll az eltérés kockázata. Ezért további intézkedésekre lesz majd szükség az előírt strukturális kiigazítások végrehajtásához. A stabilitási program értékelése alapján és figyelembe véve a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzését, valamint az új kormány május 27-én előterjesztett konszolidációs intézkedéseinek értékelését, a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Finnország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Noha Finnország tett némi előrelépést az igazgatási reformok megvalósítása terén, a finn közszféra hatékonysága még hagy kívánnivalót, különösen azokon a területeken, amelyek a jövőben az elöregedés miatt költségnyomásnak lesznek kitéve.

A szociális partnereknek 2014 őszén sikerült megállapodniuk a nyugdíjreform tartalmi elemeiről, azonban a reform végrehajtása még várat magára. Az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvételének növelése kulcsfontosságú a költségvetési fenntarthatósági rés áthidalása és a kötelező nyugdíjkorhatár tervezett emelése tekintetében. A munkaerőpiac idő előtti elhagyásának oka legtöbbször a rokkantság, illetve az, hogy az idősebb munkavállalókat kiterjesztett munkanélküli-járadék illeti meg. A kormány 2014 decemberében terjesztette elő a parlamentnek a szociális és egészségügyi szolgáltatások reformjáról szóló törvényjavaslatát, azonban a 2015. áprilisi parlamenti választásokig nem sikerült olyan megoldást találni, amely egyensúlyt teremtett volna egyfelől a nagy önkormányzati koalíciók közigazgatási modellje, másfelől a kis települések alkotmányban rögzített autonómiájának biztosítása között, ezért a törvényjavaslat hatályát vesztette. A finn települések viszonylag kis méretűek, azonban más európai országokhoz képest meglehetősen kiterjedt feladatkörrel rendelkeznek. A települési struktúrák reformja terén némi késedelem mutatkozik, és a települések vizsgálják az összeolvadás esetleges előnyeit. A 2015. évi nemzeti reformprogram értelmében 2016 végéig új jogalkotási javaslat kerülhet a parlament elé.

| (9) | A népesség elöregedésének és a munkaképes korú népesség csökkenésének fényében fontos biztosítani, hogy a munkaerőpiac kiaknázhassa a teljes munkaerő-potenciált. Finnország már tett némi előrelépést ezen a területen, nevezetesen több intézkedést is tett többek között a bértámogatások (különös tekintettel az idősekre) és az állami foglalkoztatási szolgálat felépítésének ésszerűsítése érdekében. A munkanélküliségi ráta 2014-ben 8,7 % volt és egyre emelkedik, különösen a fiatalok és az idősebb munkavállalók körében. A mérsékelt bérnövekedésről szóló 2013. évi megállapodás a fajlagos munkaköltség növekedésének visszafogása révén támogatja a költség- és export-versenyképesség helyreállítását. |
| --- | --- |

(9)

A népesség elöregedésének és a munkaképes korú népesség csökkenésének fényében fontos biztosítani, hogy a munkaerőpiac kiaknázhassa a teljes munkaerő-potenciált. Finnország már tett némi előrelépést ezen a területen, nevezetesen több intézkedést is tett többek között a bértámogatások (különös tekintettel az idősekre) és az állami foglalkoztatási szolgálat felépítésének ésszerűsítése érdekében. A munkanélküliségi ráta 2014-ben 8,7 % volt és egyre emelkedik, különösen a fiatalok és az idősebb munkavállalók körében. A mérsékelt bérnövekedésről szóló 2013. évi megállapodás a fajlagos munkaköltség növekedésének visszafogása révén támogatja a költség- és export-versenyképesség helyreállítását.

| (10) | Finnország eredményeket ért el az innovatív termékek előállítására irányuló kapacitásának növelése terén is. A kormány átfogó reformot hajt végre a kutatóintézetek és a kutatásfinanszírozás területén. A tiszta technológiára, a biotechnológiára és a digitalizálásra irányuló szakpolitikai programok ígéretesek ugyan, de egyelőre viszonylag kis léptékűek. Noha Finnországban Unió-szerte a legmagasabbak között van a k+f beruházások mértéke, az országnak még mindig kihívást jelent, hogy azok nyomán sikeres exporttermékek és -szolgáltatások kerüljenek piacra. A kormány törekedett arra, hogy egyszerűbbé és hatékonyabbá tegye a vállalkozásokat támogató rendszereket, növelje az induló vállalkozásoknak nyújtott finanszírozást, és ösztönözze azok nemzetközi piacra való belépését. Ennek ellenére a beruházások szintje alacsony maradt Finnországban, fennmaradtak a kivitel terén tapasztalt nehézségek, és csökkent a foglalkoztatás. Szintén erőfeszítésekre van szükség – különösen a kiskereskedelmi ágazatban – a továbbra is igen koncentrált termék- és szolgáltatáspiacokon uralkodó verseny fokozása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Finnország eredményeket ért el az innovatív termékek előállítására irányuló kapacitásának növelése terén is. A kormány átfogó reformot hajt végre a kutatóintézetek és a kutatásfinanszírozás területén. A tiszta technológiára, a biotechnológiára és a digitalizálásra irányuló szakpolitikai programok ígéretesek ugyan, de egyelőre viszonylag kis léptékűek. Noha Finnországban Unió-szerte a legmagasabbak között van a k+f beruházások mértéke, az országnak még mindig kihívást jelent, hogy azok nyomán sikeres exporttermékek és -szolgáltatások kerüljenek piacra. A kormány törekedett arra, hogy egyszerűbbé és hatékonyabbá tegye a vállalkozásokat támogató rendszereket, növelje az induló vállalkozásoknak nyújtott finanszírozást, és ösztönözze azok nemzetközi piacra való belépését. Ennek ellenére a beruházások szintje alacsony maradt Finnországban, fennmaradtak a kivitel terén tapasztalt nehézségek, és csökkent a foglalkoztatás. Szintén erőfeszítésekre van szükség – különösen a kiskereskedelmi ágazatban – a továbbra is igen koncentrált termék- és szolgáltatáspiacokon uralkodó verseny fokozása érdekében.

| (11) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Finnország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Finnországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Finnország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(11)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Finnország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Finnországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Finnország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (12) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(12)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (13) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2–3. ajánlás tükrözi.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Finnországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Finnországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Finnország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben hajtson végre legalább a GDP 0,1 %-ának, 2016-ban a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Folytassa a költségvetési fenntarthatósági rés csökkentésére és a növekedés feltételeinek megerősítésére irányuló erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

1.

A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben hajtson végre legalább a GDP 0,1 %-ának, 2016-ban a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Folytassa a költségvetési fenntarthatósági rés csökkentésére és a növekedés feltételeinek megerősítésére irányuló erőfeszítéseit.

| 2. | Fogadja el a megállapodás szerinti nyugdíjreformot, és fokozatosan szüntesse meg a munkaerőpiacról való korai kilépés lehetőségeit. Biztosítsa a települési struktúrára, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra irányuló igazgatási reformok célravezető kialakítását és eredményes végrehajtását oly módon, hogy azok növeljék a közszolgáltatások termelékenységét és költséghatékonyságát, mindamellett biztosítsák azok minőségét. |
| --- | --- |

2.

Fogadja el a megállapodás szerinti nyugdíjreformot, és fokozatosan szüntesse meg a munkaerőpiacról való korai kilépés lehetőségeit. Biztosítsa a települési struktúrára, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra irányuló igazgatási reformok célravezető kialakítását és eredményes végrehajtását oly módon, hogy azok növeljék a közszolgáltatások termelékenységét és költséghatékonyságát, mindamellett biztosítsák azok minőségét.

| 3. | Tegyen további erőfeszítéseket a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a tartósan munkanélküli személyek foglalkoztathatóságának javítása érdekében, különös tekintettel a foglalkoztatás szempontjából releváns készségek fejlesztésére. A szociális partnerek szerepének teljes körű tiszteletben tartása mellett és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően mozdítsa elő, hogy a bérek a termelékenységnek megfelelően alakuljanak. |
| --- | --- |

3.

Tegyen további erőfeszítéseket a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a tartósan munkanélküli személyek foglalkoztathatóságának javítása érdekében, különös tekintettel a foglalkoztatás szempontjából releváns készségek fejlesztésére. A szociális partnerek szerepének teljes körű tiszteletben tartása mellett és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően mozdítsa elő, hogy a bérek a termelékenységnek megfelelően alakuljanak.

| 4. | Tegyen intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kiskereskedelmi ágazat megnyíljon a tényleges verseny előtt. |
| --- | --- |

4.

Tegyen intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kiskereskedelmi ágazat megnyíljon a tényleges verseny előtt.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Finnország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Finnország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 127. o.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/18

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Svédország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Svédország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Svédország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Svédország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Svédország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Svédországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. A legfontosabb probléma az, hogy a háztartások adósságszintje még mindig igen magas, ráadásul az emelkedő lakásárak, a tartósan alacsony kamatlábak, az erőteljes adóügyi ösztönzők és a korlátozott lakáskínálat miatt egyre nő. Továbbra is figyelmet kell fordítani a magánszektor adósságállományával kapcsolatos makrogazdasági fejleményekre is. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Svédországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. A legfontosabb probléma az, hogy a háztartások adósságszintje még mindig igen magas, ráadásul az emelkedő lakásárak, a tartósan alacsony kamatlábak, az erőteljes adóügyi ösztönzők és a korlátozott lakáskínálat miatt egyre nő. Továbbra is figyelmet kell fordítani a magánszektor adósságállományával kapcsolatos makrogazdasági fejleményekre is.

| (7) | 2015. április 23-án Svédország benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 24-én pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. április 23-án Svédország benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 24-én pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Svédország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2015. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartási hiány fokozatosan javulni fog (2015-ben a GDP 1,4 %-ára), míg 2018-ban egyensúlyba kerül, a középtávú költségvetési cél – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány – pedig a programozási időszak egésze folyamán teljesülni fog. A GDP-arányos államadósság a várakozások szerint 2015-ben 44,2 %-on tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan 40,0 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor intézkedéseket kell kidolgozni annak támogatására, hogy a 2016 utáni időszakban el lehessen érni a kitűzött hiánycélokat. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a – 1 %-os középtávú cél körül fog alakulni, 2016-ban pedig tovább javulva eléri a GDP – 0,9 %-ának megfelelő értéket. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Svédország várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Svédország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2015. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartási hiány fokozatosan javulni fog (2015-ben a GDP 1,4 %-ára), míg 2018-ban egyensúlyba kerül, a középtávú költségvetési cél – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány – pedig a programozási időszak egésze folyamán teljesülni fog. A GDP-arányos államadósság a várakozások szerint 2015-ben 44,2 %-on tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan 40,0 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor intézkedéseket kell kidolgozni annak támogatására, hogy a 2016 utáni időszakban el lehessen érni a kitűzött hiánycélokat. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a – 1 %-os középtávú cél körül fog alakulni, 2016-ban pedig tovább javulva eléri a GDP – 0,9 %-ának megfelelő értéket. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Svédország várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Számos más tagállammal ellentétben Svédországban nem történt jelentősebb korrekció a lakásárak terén, így azok 2013 közepe óta ismét erős növekedési pályán vannak. A Bizottság részletes vizsgálata szerint a svédországi lakásárak a fundamentális értékük felett alakulnak. Ez részben a kedvező alaptényezőknek, azaz a magasabb rendelkezésre álló jövedelemnek, az alacsony kamatlábaknak és az erős demográfiai tendenciáknak köszönhető. Az országjelentés azonosította a lakásárak alakulásának kereslet- és kínálatoldali mozgatórugóit is. Eszerint a keresleti oldalon különösen kedvezően alakultak a hitelfelvételi ösztönzők. Ezenfelül a svéd adórendszer is jellemzően felfelé tolja a lakásárakat, mivel az Unió egészét tekintve a legerősebb adóügyi ösztönzőket biztosítja a lakástulajdon megszerzésére. Ez ugyanakkor hozzájárult a svédországi háztartások adósságállományának növekedéséhez, amely már jelenleg is számottevő, és gyorsabb ütemben nő, mint az Unió egyéb térségeiben. Noha a háztartások összességében jelentős vagyonnal rendelkeznek, és a rendelkezésre álló jövedelem az elmúlt években emelkedett, a lakossági szektor a korábbinál sérülékenyebb lett, és a háztartások nagymértékű eladósodottsága kockázatot jelent a makrogazdasági stabilitás szempontjából. A személyi jövedelemadó adósságösztönző hatásának csökkentése érdekében Svédországnak fokozatosan korlátoznia kellene a jelzáloghitel-kamattörlesztések adóból történő leírhatóságát, vagy növelnie kellene a rendszeres ingatlanadókat. A háztartások adósságállománya növekedési ütemének csökkentése érdekében ezenfelül erőfeszítéseket kell tenni a jelzáloghitelek lassú ütemű amortizációjának felgyorsítására is. |
| --- | --- |

(9)

Számos más tagállammal ellentétben Svédországban nem történt jelentősebb korrekció a lakásárak terén, így azok 2013 közepe óta ismét erős növekedési pályán vannak. A Bizottság részletes vizsgálata szerint a svédországi lakásárak a fundamentális értékük felett alakulnak. Ez részben a kedvező alaptényezőknek, azaz a magasabb rendelkezésre álló jövedelemnek, az alacsony kamatlábaknak és az erős demográfiai tendenciáknak köszönhető. Az országjelentés azonosította a lakásárak alakulásának kereslet- és kínálatoldali mozgatórugóit is. Eszerint a keresleti oldalon különösen kedvezően alakultak a hitelfelvételi ösztönzők. Ezenfelül a svéd adórendszer is jellemzően felfelé tolja a lakásárakat, mivel az Unió egészét tekintve a legerősebb adóügyi ösztönzőket biztosítja a lakástulajdon megszerzésére. Ez ugyanakkor hozzájárult a svédországi háztartások adósságállományának növekedéséhez, amely már jelenleg is számottevő, és gyorsabb ütemben nő, mint az Unió egyéb térségeiben. Noha a háztartások összességében jelentős vagyonnal rendelkeznek, és a rendelkezésre álló jövedelem az elmúlt években emelkedett, a lakossági szektor a korábbinál sérülékenyebb lett, és a háztartások nagymértékű eladósodottsága kockázatot jelent a makrogazdasági stabilitás szempontjából. A személyi jövedelemadó adósságösztönző hatásának csökkentése érdekében Svédországnak fokozatosan korlátoznia kellene a jelzáloghitel-kamattörlesztések adóból történő leírhatóságát, vagy növelnie kellene a rendszeres ingatlanadókat. A háztartások adósságállománya növekedési ütemének csökkentése érdekében ezenfelül erőfeszítéseket kell tenni a jelzáloghitelek lassú ütemű amortizációjának felgyorsítására is.

| (10) | A kínálati oldalon mutatkozó strukturális hatékonysági problémák lakáshiányt eredményeznek, és hozzájárulnak a lakásárak emelkedéséhez. Ezek a kedvezőtlen tényezők korlátozzák a munkaerő mobilitását, és szociális problémákhoz vezetnek a veszélyeztetett csoportok tekintetében. A kínálatot visszaszorítja a meglévő lakásállomány rossz hatékonyságú kihasználása és az új lakások építése terén tapasztalható strukturális beruházáshiány. Mindenekelőtt erősebb ösztönzőket kell adni az önkormányzatoknak arra, hogy aktívan előmozdítsák az építőipari beruházásokat, és megoldást találjanak a veszélyeztetett csoportok lakásigényeire. Ösztönözni kell a versenyt az építőiparban, ehhez pedig teljes mértékben átlátható közbeszerzési eljárásokat kell biztosítani. A tervezési és fellebbezési folyamatok hosszadalmasak és bonyolultak, ezért indokolt lenne ésszerűsíteni őket. A rugalmatlan bérleti piac a jelek szerint nem alkalmas arra, hogy feladatának eleget téve enyhítse a lakásár-nyomást vagy támogassa a mobilitási igényeket: ennek oka főként a bérleti díjak magas fokú ellenőrzése lehet. Ezt a problémát a bérleti díjmegállapítási rendszer fokozatos reformja révén kellene megoldani. Ez egyrészt nagyobb eltéréseket tenne lehetővé a lakbérszintek között – ami adott esetben a meglévő lakásállomány jobb kihasználását eredményezhetné –, másrészt növelné a szabadságot a lakástulajdonosok és a bérlők között létrejövő szerződések tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

A kínálati oldalon mutatkozó strukturális hatékonysági problémák lakáshiányt eredményeznek, és hozzájárulnak a lakásárak emelkedéséhez. Ezek a kedvezőtlen tényezők korlátozzák a munkaerő mobilitását, és szociális problémákhoz vezetnek a veszélyeztetett csoportok tekintetében. A kínálatot visszaszorítja a meglévő lakásállomány rossz hatékonyságú kihasználása és az új lakások építése terén tapasztalható strukturális beruházáshiány. Mindenekelőtt erősebb ösztönzőket kell adni az önkormányzatoknak arra, hogy aktívan előmozdítsák az építőipari beruházásokat, és megoldást találjanak a veszélyeztetett csoportok lakásigényeire. Ösztönözni kell a versenyt az építőiparban, ehhez pedig teljes mértékben átlátható közbeszerzési eljárásokat kell biztosítani. A tervezési és fellebbezési folyamatok hosszadalmasak és bonyolultak, ezért indokolt lenne ésszerűsíteni őket. A rugalmatlan bérleti piac a jelek szerint nem alkalmas arra, hogy feladatának eleget téve enyhítse a lakásár-nyomást vagy támogassa a mobilitási igényeket: ennek oka főként a bérleti díjak magas fokú ellenőrzése lehet. Ezt a problémát a bérleti díjmegállapítási rendszer fokozatos reformja révén kellene megoldani. Ez egyrészt nagyobb eltéréseket tenne lehetővé a lakbérszintek között – ami adott esetben a meglévő lakásállomány jobb kihasználását eredményezhetné –, másrészt növelné a szabadságot a lakástulajdonosok és a bérlők között létrejövő szerződések tekintetében.

| (11) | A kormány lépéseket tesz az oktatási eredmények javítása érdekében, miután az elmúlt évtizedben jelentős mértékben romlott az oktatás szintje, ami hozzájárul a viszonylag nagyarányú ifjúsági munkanélküliséghez. A kormány intézkedéseket tesz az oktatásból a foglalkoztatásba történő átmenet megkönnyítése, valamint az alacsony képzettségű fiatalok és a migráns hátterű személyek munkaerő-piaci integrációjának javítása érdekében is. Nyomon kell követni az e területen elért előrehaladást. |
| --- | --- |

(11)

A kormány lépéseket tesz az oktatási eredmények javítása érdekében, miután az elmúlt évtizedben jelentős mértékben romlott az oktatás szintje, ami hozzájárul a viszonylag nagyarányú ifjúsági munkanélküliséghez. A kormány intézkedéseket tesz az oktatásból a foglalkoztatásba történő átmenet megkönnyítése, valamint az alacsony képzettségű fiatalok és a migráns hátterű személyek munkaerő-piaci integrációjának javítása érdekében is. Nyomon kell követni az e területen elért előrehaladást.

| (12) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Svédország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Svédországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Svédország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(12)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Svédország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Svédországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Svédország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (13) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és azt a véleményt (5) fogalmazta meg, hogy Svédország megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(13)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és azt a véleményt (5) fogalmazta meg, hogy Svédország megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (14) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Svédország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Az adóügyi ösztönzők kiigazítása – a jelzáloghitel-kamattörlesztések adóból történő leírhatóságának fokozatos korlátozása vagy a rendszeres ingatlanadók növelése, valamint a jelzáloghitelek amortizációjának felgyorsítása – révén állítsa meg a háztartások adósságállományának növekedését. A lakáspiaci strukturális alulkínálat enyhítése érdekében ösztönözze a versenyt az építőiparban, ésszerűsítse az építkezésekhez kapcsolódó tervezési és fellebbezési eljárásokat, és vizsgálja felül a bérleti díjak megállapításának rendszerét, hogy a lakbérek piacorientáltabb szinten mozoghassanak. |
| --- | --- |

1.

Az adóügyi ösztönzők kiigazítása – a jelzáloghitel-kamattörlesztések adóból történő leírhatóságának fokozatos korlátozása vagy a rendszeres ingatlanadók növelése, valamint a jelzáloghitelek amortizációjának felgyorsítása – révén állítsa meg a háztartások adósságállományának növekedését. A lakáspiaci strukturális alulkínálat enyhítése érdekében ösztönözze a versenyt az építőiparban, ésszerűsítse az építkezésekhez kapcsolódó tervezési és fellebbezési eljárásokat, és vizsgálja felül a bérleti díjak megállapításának rendszerét, hogy a lakbérek piacorientáltabb szinten mozoghassanak.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Svédország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 132. o.).

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/21

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

az Egyesült Királyság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el az Egyesült Királyság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte az Egyesült Királyság 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el az Egyesült Királyság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte az Egyesült Királyság 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben az Egyesült Királyságot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben az Egyesült Királyságot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Egyesült Királyságra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán az Egyesült Királyság által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyságban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a háztartások nagymértékű eladósodottságával – illetve ezzel összefüggésben az ingatlanpiac strukturális jellegzetességeivel – összefüggő kockázatokra kell a továbbiakban is figyelmet fordítani. A gazdaság és a pénzügyi szektor ellenálló képessége fokozódott. A lakáshiány azonban továbbra is jellemző, és középtávon várhatóan hozzájárul a magas lakásárak fennmaradásához, így az ágazat a jövőben is kevésbé lesz ellenállóképes a kockázatokkal szemben. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Egyesült Királyságra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán az Egyesült Királyság által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyságban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a háztartások nagymértékű eladósodottságával – illetve ezzel összefüggésben az ingatlanpiac strukturális jellegzetességeivel – összefüggő kockázatokra kell a továbbiakban is figyelmet fordítani. A gazdaság és a pénzügyi szektor ellenálló képessége fokozódott. A lakáshiány azonban továbbra is jellemző, és középtávon várhatóan hozzájárul a magas lakásárak fennmaradásához, így az ágazat a jövőben is kevésbé lesz ellenállóképes a kockázatokkal szemben.

| (7) | Az Egyesült Királyság 2015. március 26-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság 2015. március 26-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Az Egyesült Királyság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. 2014–2015. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány célkitűzése az, hogy az államháztartási hiányt a GDP 4,3 %-áról (2015–2016) a GDP 2,2 %-ára (2016–2017) csökkentse, majd a 2019–2020-as időszakra a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletet érjen el. A konvergenciaprogram nem határoz meg középtávú költségvetési célt. A GDP-arányos államadósság az előrejelzés szerint 2015–2016-ban 88,8 %-on tetőzik, majd ezt követően 2019–2020-ra fokozatosan 81,4 %-ra csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint nem valószínű, hogy az Egyesült Királyság a Tanács által meghatározott 2014–2015-ös határidőre ki tudja igazítani túlzott államháztartási hiányát. Ezenfelül a költségvetési kiigazítás sem érte el a Tanács ajánlása szerinti szintet. Ezért június 19-én a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdése értelmében úgy határozott, hogy az Egyesült Királyság a túlzotthiány-eljárás keretében tett, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásokkal ellentétben nem tett eredményes intézkedéseket, és új ajánlást adott ki, amelyben felszólítja az Egyesült Királyságot, hogy 2016–2017-re igazítsa ki túlzott államháztartási hiányát. A konvergenciaprogram összeegyeztethető a túlzotthiány-eljárás keretében kitűzött új 2016–2017-es határidővel. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint az Egyesült Királyság a 2016–2017-es határidőre valószínűleg kiigazítja túlzott államháztartási hiányát, és megvalósítja az ajánlott költségvetési kiigazítást is. Az Egyesült Királyság már pontosan meghatározta a 2015–2016-os időszaktól kezdve a tervezett hiányszámok teljesítését támogató intézkedéseket, azonban még részletesebb információkra van szükség a kormányzati kiadásokra előirányzott összegek felső értéke tekintetében. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint az Egyesült Királyság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. 2014–2015. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány célkitűzése az, hogy az államháztartási hiányt a GDP 4,3 %-áról (2015–2016) a GDP 2,2 %-ára (2016–2017) csökkentse, majd a 2019–2020-as időszakra a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletet érjen el. A konvergenciaprogram nem határoz meg középtávú költségvetési célt. A GDP-arányos államadósság az előrejelzés szerint 2015–2016-ban 88,8 %-on tetőzik, majd ezt követően 2019–2020-ra fokozatosan 81,4 %-ra csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint nem valószínű, hogy az Egyesült Királyság a Tanács által meghatározott 2014–2015-ös határidőre ki tudja igazítani túlzott államháztartási hiányát. Ezenfelül a költségvetési kiigazítás sem érte el a Tanács ajánlása szerinti szintet. Ezért június 19-én a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdése értelmében úgy határozott, hogy az Egyesült Királyság a túlzotthiány-eljárás keretében tett, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásokkal ellentétben nem tett eredményes intézkedéseket, és új ajánlást adott ki, amelyben felszólítja az Egyesült Királyságot, hogy 2016–2017-re igazítsa ki túlzott államháztartási hiányát. A konvergenciaprogram összeegyeztethető a túlzotthiány-eljárás keretében kitűzött új 2016–2017-es határidővel. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint az Egyesült Királyság a 2016–2017-es határidőre valószínűleg kiigazítja túlzott államháztartási hiányát, és megvalósítja az ajánlott költségvetési kiigazítást is. Az Egyesült Királyság már pontosan meghatározta a 2015–2016-os időszaktól kezdve a tervezett hiányszámok teljesítését támogató intézkedéseket, azonban még részletesebb információkra van szükség a kormányzati kiadásokra előirányzott összegek felső értéke tekintetében. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint az Egyesült Királyság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Az elemzések szerint a háztartások magas (adott esetben túlzott) szintű eladósodása makrogazdasági egyensúlyhiányt eredményezhet, amely kockázatot jelent az Egyesült Királyság gazdasága számára. Míg a háztartási szektor adósságállománya továbbra is kismértékben csökken, még mindig túl magas, ami érzékenyebbé teszi az Egyesült Királyságot a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokkal szemben. 2014 közepén a Bank of England Pénzügypolitikai Bizottsága két intézkedést jelentett be a háztartások magas adósságállományával összefüggő kockázatok mérséklése érdekében. A bizottság ajánlása értelmében a jelzálog-hitelezőknek úgynevezett kamatláb-stresszteszt alkalmazásával kell értékelniük, hogy a hitelfelvevők emelkedő kamatlábak mellett is képesek-e eleget tenni jelzáloghitel-törlesztési kötelezettségeiknek. Azt is ajánlotta továbbá, hogy a jelzálog-hitelezők a 4,5-szeres vagy annál magasabb hitel/jövedelem arányú jelzáloghitelek arányát korlátozzák az új jelzáloghitelek 15 %-ára. Ezen intézkedések hatásait figyelmesen nyomon kell követni.
  A nemzeti tervezéspolitikai keret tekintetében is végrehajtottak néhány reformot, ezek hatásai azonban rövid távon várhatóan nem lesznek érzékelhetők. Szorosan nyomon kell követni, hogy a helyi önkormányzatok miként reagálnak az ingatlankínálat növelésének reformjára. |
| --- | --- |

(9)

Az elemzések szerint a háztartások magas (adott esetben túlzott) szintű eladósodása makrogazdasági egyensúlyhiányt eredményezhet, amely kockázatot jelent az Egyesült Királyság gazdasága számára. Míg a háztartási szektor adósságállománya továbbra is kismértékben csökken, még mindig túl magas, ami érzékenyebbé teszi az Egyesült Királyságot a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokkal szemben. 2014 közepén a Bank of England Pénzügypolitikai Bizottsága két intézkedést jelentett be a háztartások magas adósságállományával összefüggő kockázatok mérséklése érdekében. A bizottság ajánlása értelmében a jelzálog-hitelezőknek úgynevezett kamatláb-stresszteszt alkalmazásával kell értékelniük, hogy a hitelfelvevők emelkedő kamatlábak mellett is képesek-e eleget tenni jelzáloghitel-törlesztési kötelezettségeiknek. Azt is ajánlotta továbbá, hogy a jelzálog-hitelezők a 4,5-szeres vagy annál magasabb hitel/jövedelem arányú jelzáloghitelek arányát korlátozzák az új jelzáloghitelek 15 %-ára. Ezen intézkedések hatásait figyelmesen nyomon kell követni.

A nemzeti tervezéspolitikai keret tekintetében is végrehajtottak néhány reformot, ezek hatásai azonban rövid távon várhatóan nem lesznek érzékelhetők. Szorosan nyomon kell követni, hogy a helyi önkormányzatok miként reagálnak az ingatlankínálat növelésének reformjára.

| (10) | Az Egyesült Királyság munkaerőpiaca az elmúlt években jól teljesített, és várhatóan erős is marad. A foglalkoztatási ráta 2014-ben elérte a 76,5 %-ot, míg a munkanélküliségi ráta tovább esett 6 %-ra, és az előrejelzések szerint 2015-ben még tovább csökken majd. A munkaerő-piaci eredmények terén tapasztalható kedvező tendenciák ellenére azonban a szociális problémák továbbra is fennállnak. Kismértékben, a 2012. évi 13 %-ról 2013-ban 13,2 %-ra nőtt a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők aránya; az uniós átlag ezzel szemben 10,7 %. A részmunkaidős foglalkoztatás terén a nők (2013-ban 42,6 %) és a férfiak (2013-ban 13,2 %) aránya közötti különbség a legmagasabbak közé tartozik az Unióban. A személyes, illetve családi okokból inaktív vagy részmunkaidőben dolgozó nők százalékos aránya (12,5 %) 2013-ban közel kétszerese volt az uniós átlagnak (6,3 %). Szintén problémás az ifjúsági foglalkoztatás és a munkáltatók tanulószerződéses gyakorlati képzések iránti elkötelezettsége. Az ifjúsági foglalkoztatáshoz kapcsolódó, figyelmet igénylő terület még az oktatás és a készségfejlesztés. A fiatalok jelentős része viszonylag alacsony szintű alapkészségekkel rendelkezik. A jóléti reform megvalósítására és a gyermekgondozásra irányuló intézkedéseket csak korlátozott mértékben hajtották végre. Az Egyesült Királyságban uniós szinten még mindig a legmagasabbak között van az aktív kereső nélküli háztartásban élő gyermekek aránya. Ezenfelül bár a gyermekgondozási rendszer terén a közelmúltban valamelyest nőtt a kínálat, továbbra is központi problémát jelent a megfizethető, minőségi, egész napos gyermekgondozás rendelkezésre állása. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság munkaerőpiaca az elmúlt években jól teljesített, és várhatóan erős is marad. A foglalkoztatási ráta 2014-ben elérte a 76,5 %-ot, míg a munkanélküliségi ráta tovább esett 6 %-ra, és az előrejelzések szerint 2015-ben még tovább csökken majd. A munkaerő-piaci eredmények terén tapasztalható kedvező tendenciák ellenére azonban a szociális problémák továbbra is fennállnak. Kismértékben, a 2012. évi 13 %-ról 2013-ban 13,2 %-ra nőtt a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők aránya; az uniós átlag ezzel szemben 10,7 %. A részmunkaidős foglalkoztatás terén a nők (2013-ban 42,6 %) és a férfiak (2013-ban 13,2 %) aránya közötti különbség a legmagasabbak közé tartozik az Unióban. A személyes, illetve családi okokból inaktív vagy részmunkaidőben dolgozó nők százalékos aránya (12,5 %) 2013-ban közel kétszerese volt az uniós átlagnak (6,3 %). Szintén problémás az ifjúsági foglalkoztatás és a munkáltatók tanulószerződéses gyakorlati képzések iránti elkötelezettsége. Az ifjúsági foglalkoztatáshoz kapcsolódó, figyelmet igénylő terület még az oktatás és a készségfejlesztés. A fiatalok jelentős része viszonylag alacsony szintű alapkészségekkel rendelkezik. A jóléti reform megvalósítására és a gyermekgondozásra irányuló intézkedéseket csak korlátozott mértékben hajtották végre. Az Egyesült Királyságban uniós szinten még mindig a legmagasabbak között van az aktív kereső nélküli háztartásban élő gyermekek aránya. Ezenfelül bár a gyermekgondozási rendszer terén a közelmúltban valamelyest nőtt a kínálat, továbbra is központi problémát jelent a megfizethető, minőségi, egész napos gyermekgondozás rendelkezésre állása.

| (11) | A köz- és magánberuházások ösztönzése hozzájárulna a termelékenység és a versenyképesség fokozásához, amely az egyik legfontosabb kihívást jelenti az Egyesült Királyság számára. A minőségi infrastruktúra-beruházások iránti igény tükröződik a 2014. decemberi nemzeti infrastrukturális tervben, amelyet naprakésszé tettek, és amelynek kibővítették a hatókörét. A terv jelentős részét várhatóan a magánszféra fogja finanszírozni, azonban még kérdéses, hogy mekkora összeggel járul majd hozzá a megvalósításhoz. Ez veszélyezteti a terv sikerét, annak ellenére is, hogy érdemi előrelépés történt a terv végrehajtásával kapcsolatos, időszerű tájékoztatás terén. Az Egyesült Királyságnak – különösen a vállalkozásokat terhelő adókulcsok küszöbönálló felülvizsgálata révén – biztosítania kell, hogy a vállalkozásokat terhelő adók ösztönözzék a beruházásokat. |
| --- | --- |

(11)

A köz- és magánberuházások ösztönzése hozzájárulna a termelékenység és a versenyképesség fokozásához, amely az egyik legfontosabb kihívást jelenti az Egyesült Királyság számára. A minőségi infrastruktúra-beruházások iránti igény tükröződik a 2014. decemberi nemzeti infrastrukturális tervben, amelyet naprakésszé tettek, és amelynek kibővítették a hatókörét. A terv jelentős részét várhatóan a magánszféra fogja finanszírozni, azonban még kérdéses, hogy mekkora összeggel járul majd hozzá a megvalósításhoz. Ez veszélyezteti a terv sikerét, annak ellenére is, hogy érdemi előrelépés történt a terv végrehajtásával kapcsolatos, időszerű tájékoztatás terén. Az Egyesült Királyságnak – különösen a vállalkozásokat terhelő adókulcsok küszöbönálló felülvizsgálata révén – biztosítania kell, hogy a vállalkozásokat terhelő adók ösztönözzék a beruházásokat.

| (12) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte az Egyesült Királyság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években az Egyesült Királyságnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak az Egyesült Királyság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(12)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte az Egyesült Királyság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években az Egyesült Királyságnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak az Egyesült Királyság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

| (13) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(13)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (14) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2–3. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2–3. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy az Egyesült Királyság 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Biztosítsa, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében érdemi fellépések valósuljanak meg, és törekedjen a túlzott hiány 2016–2017-ig történő, fenntartható kiigazítására, illetve ennek érdekében különösen a tőkekiadások előnyben részesítésére. |
| --- | --- |

1.

Biztosítsa, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében érdemi fellépések valósuljanak meg, és törekedjen a túlzott hiány 2016–2017-ig történő, fenntartható kiigazítására, illetve ennek érdekében különösen a tőkekiadások előnyben részesítésére.

| 2. | Tegyen további lépéseket a lakásszektorbeli kínálat növelésére, többek között a nemzeti tervezéspolitikai keret reformjának végrehajtása útján. |
| --- | --- |

2.

Tegyen további lépéseket a lakásszektorbeli kínálat növelésére, többek között a nemzeti tervezéspolitikai keret reformjának végrehajtása útján.

| 3. | A munkaadók tanulószerződéses gyakorlati képzések iránti elkötelezettségének növelése révén enyhítse a strukturális munkaerőhiányt. Tegyen intézkedéseket az alacsony szintű alapkészségekkel rendelkező fiatalok számának további csökkentése érdekében. Javítsa a megfizethető, minőségi, egész napos gyermekgondozás elérhetőségét. |
| --- | --- |

3.

A munkaadók tanulószerződéses gyakorlati képzések iránti elkötelezettségének növelése révén enyhítse a strukturális munkaerőhiányt. Tegyen intézkedéseket az alacsony szintű alapkészségekkel rendelkező fiatalok számának további csökkentése érdekében. Javítsa a megfizethető, minőségi, egész napos gyermekgondozás elérhetőségét.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása az Egyesült Királyság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 136. o.).

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/24

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Belgium 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Belgium 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Belgium 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta a Belgium 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Belgium 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Belgium 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta a Belgium 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Belgiumot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Belgiumot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Belgiumra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Belgium által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Belgiumban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt az áruk külső versenyképességének alakulása jelent továbbra is kockázatot, amelyre figyelmet kell fordítani, mivel ennek újbóli romlása veszélyeztetné a makrogazdasági stabilitást. A költségtényezők konvergenciáját biztosító további intézkedések révén lassítható lenne a foglalkoztatás csökkenése a kereskedelemképes ágazatokban, ugyanakkor a más országokhoz viszonyítva régóta magas munkaerőköltséget az adóterheknek a nem munkához kötődő adóalapokra való áthelyezésével lehetne érdemben leszorítani. Az államadósság továbbra is magas, viszont több tényező is mérsékli az ezzel összefüggő makrogazdasági kockázatokat. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Belgiumra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Belgium által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Belgiumban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt az áruk külső versenyképességének alakulása jelent továbbra is kockázatot, amelyre figyelmet kell fordítani, mivel ennek újbóli romlása veszélyeztetné a makrogazdasági stabilitást. A költségtényezők konvergenciáját biztosító további intézkedések révén lassítható lenne a foglalkoztatás csökkenése a kereskedelemképes ágazatokban, ugyanakkor a más országokhoz viszonyítva régóta magas munkaerőköltséget az adóterheknek a nem munkához kötődő adóalapokra való áthelyezésével lehetne érdemben leszorítani. Az államadósság továbbra is magas, viszont több tényező is mérsékli az ezzel összefüggő makrogazdasági kockázatokat.

| (7) | Belgium 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Belgium 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Belgium jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2014–2016 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A Bizottság 2015. február 27-én az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel azzal számolt, hogy 2014–2015-ben Belgium nem fog kellő mértékben közelíteni az adósságszabálynak való megfeleléshez, továbbá 2014-ben megsértették a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az elemzés megállapítása szerint az adósságkritériumnak való megfelelés az adott időpontban teljesítettnek volt tekinthető, továbbá a hiánynak a referenciaértéket meghaladó mértéke nem volt számottevő, ideiglenes és rendkívüli volt (a statisztikai módszertani változtatások miatt.) Ez az elemzés nagyrészt még most is érvényes. A 2015. évi stabilitási programjában a kormány a strukturális egyenleg fokozatos javulásával számol, amelynek révén strukturális értelemben egyensúlyban lévő költségvetési helyzet 2018-ra történő elérésére törekszik. Ugyanakkor az újraszámított strukturális egyenleg (6) 2018-ra a GDP 0,3 %-ának megfelelő strukturális hiányt mutat. A programozási időszakban a kormány nem tervezi elérni a GDP 0,75 %-ának megfelelő mértékű strukturális többletként meghatározott középtávú költségvetési célt. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 106,9 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP körülbelül 102 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a nettó kiadásnövekedés várhatóan összhangban lesz a kiadási referenciaértékkel. Mindazonáltal 2014–2015 tekintetében fennáll némi eltérés kockázata, aminek hátterében elsősorban a 2014-es hiánytúllépés áll. Változatlan gazdaságpolitika esetén fennáll a kockázata annak, hogy 2015–2016-ban jelentős mértékű lesz az eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályához képest. Ezért mindkét évben további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Belgium nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Belgium jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2014–2016 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A Bizottság 2015. február 27-én az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel azzal számolt, hogy 2014–2015-ben Belgium nem fog kellő mértékben közelíteni az adósságszabálynak való megfeleléshez, továbbá 2014-ben megsértették a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az elemzés megállapítása szerint az adósságkritériumnak való megfelelés az adott időpontban teljesítettnek volt tekinthető, továbbá a hiánynak a referenciaértéket meghaladó mértéke nem volt számottevő, ideiglenes és rendkívüli volt (a statisztikai módszertani változtatások miatt.) Ez az elemzés nagyrészt még most is érvényes. A 2015. évi stabilitási programjában a kormány a strukturális egyenleg fokozatos javulásával számol, amelynek révén strukturális értelemben egyensúlyban lévő költségvetési helyzet 2018-ra történő elérésére törekszik. Ugyanakkor az újraszámított strukturális egyenleg (6) 2018-ra a GDP 0,3 %-ának megfelelő strukturális hiányt mutat. A programozási időszakban a kormány nem tervezi elérni a GDP 0,75 %-ának megfelelő mértékű strukturális többletként meghatározott középtávú költségvetési célt. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 106,9 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP körülbelül 102 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a nettó kiadásnövekedés várhatóan összhangban lesz a kiadási referenciaértékkel. Mindazonáltal 2014–2015 tekintetében fennáll némi eltérés kockázata, aminek hátterében elsősorban a 2014-es hiánytúllépés áll. Változatlan gazdaságpolitika esetén fennáll a kockázata annak, hogy 2015–2016-ban jelentős mértékű lesz az eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályához képest. Ezért mindkét évben további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Belgium nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | A szövetségi kormány nagyszabású nyugdíjreformot fogadott el, amely a tényleges nyugdíjbavonulási életkor és a kötelező nyugdíjkorhatár közötti szakadék szűkítésére, illetve a kötelező nyugdíjkorhatár emelésére irányul. Az előrehozott nyugdíjba vonulás korhatárát 2016 után tovább fogják emelni, így az 2018-ra már csak 63 éves kortól, 2019-től pedig csak legalább 42 évnyi szolgálati idő megszerzése után lesz igénybe vehető. A hosszú távot illetően a szövetségi kormány megállapodott arról, hogy a kötelező nyugdíjkorhatárt 2025-ben 65-ről 66 évre, majd 2030-ban 67 évre emeli. Tervezik továbbá egy kreditalapú nyugdíjrendszer bevezetését, amelynek részét képeznék a demográfiai vagy gazdasági változásokat – például a magasabb várható élettartamot vagy a gazdasági függőségi ráta változásait – figyelembe vevő kiigazítási mechanizmusok is. A társadalom elöregedésének költségvetési hatásait ellensúlyozó és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát biztosító sikeres konszolidációs stratégia e nyugdíjreform gyors végrehajtásától függ. Tekintettel arra, hogy továbbra is kevés ösztönző van az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására, a nyugdíjreform említett intézkedéseit a foglalkoztatást elősegítő és a tevékeny időskor megvalósítását lehetővé tevő munkaerő-piaci intézkedéseknek kell kísérniük. |
| --- | --- |

(9)

A szövetségi kormány nagyszabású nyugdíjreformot fogadott el, amely a tényleges nyugdíjbavonulási életkor és a kötelező nyugdíjkorhatár közötti szakadék szűkítésére, illetve a kötelező nyugdíjkorhatár emelésére irányul. Az előrehozott nyugdíjba vonulás korhatárát 2016 után tovább fogják emelni, így az 2018-ra már csak 63 éves kortól, 2019-től pedig csak legalább 42 évnyi szolgálati idő megszerzése után lesz igénybe vehető. A hosszú távot illetően a szövetségi kormány megállapodott arról, hogy a kötelező nyugdíjkorhatárt 2025-ben 65-ről 66 évre, majd 2030-ban 67 évre emeli. Tervezik továbbá egy kreditalapú nyugdíjrendszer bevezetését, amelynek részét képeznék a demográfiai vagy gazdasági változásokat – például a magasabb várható élettartamot vagy a gazdasági függőségi ráta változásait – figyelembe vevő kiigazítási mechanizmusok is. A társadalom elöregedésének költségvetési hatásait ellensúlyozó és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát biztosító sikeres konszolidációs stratégia e nyugdíjreform gyors végrehajtásától függ. Tekintettel arra, hogy továbbra is kevés ösztönző van az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására, a nyugdíjreform említett intézkedéseit a foglalkoztatást elősegítő és a tevékeny időskor megvalósítását lehetővé tevő munkaerő-piaci intézkedéseknek kell kísérniük.

| (10) | A belga adórendszert összességében magas adóterhek, viszonylag magas adókulcsok és szűk adóalapok jellemzik. Az adórendszer torzult, túlságosan is a munkát terhelik az adók. Ez a munkahelyteremtést visszafogó magas munkaerőköltséget és nagy adóéket eredményez, ami hozzájárul a munkanélküliségi csapdák kialakulásához. Mindemellett, részben a magas adómértékek enyhítése érdekében az adóalapokat általában számos egyedi mentesség, levonás, csökkentett adókulcs és adókiadás erodálja, ami csökkenti a rendszer hatékonyságát, torzításokat eredményez, és esetlegesen lehetőséget teremt az adószabályok kijátszására. Az adórendszer bizonyos jellemzői károsak a környezetre nézve. Ezen hiányosságok miatt Belgiumnak több alkalommal is az adórendszer egyszerűsítését és átalakítását ajánlották annak érdekében, hogy kiegyenlítettebb legyen az adóterhek elosztása, megszűnjenek a kiskapuk, és csökkenjenek az adórendszer által kínált egyedi lehetőségekből fakadó differenciáltság esetenként káros hatásai. Mindezidáig nem sikerült érdemi eredményeket elérni olyan átfogó adóreform kialakítása terén, ami többek között magában foglalná az adórendszer súlypontjának a munkáról a növekedést kevésbé torzító adóalapokra történő áthelyezését. A szélesíthető adóalapok közé tartoznak a környezetvédelmi adók és a fogyasztási adók adóalapjai, továbbá a pénzügyi jövedelmek bizonyos kategóriái. Az adórendszer súlypontjának áthelyezése és ezzel egyidejűleg az adóalapok szélesítése (a hatályos adószabályok, támogatások, mentességek és levonások felülvizsgálata) révén összességében javítható lenne az adórendszer kiegyensúlyozottsága és méltányossága, továbbá ez foglalkoztatási, versenyképességi, szociális és környezetvédelmi célok eléréséhez is hozzájárulna, egyúttal az adócsalással és az agresszív adótervezéssel szembeni fellépést is szolgálná. |
| --- | --- |

(10)

A belga adórendszert összességében magas adóterhek, viszonylag magas adókulcsok és szűk adóalapok jellemzik. Az adórendszer torzult, túlságosan is a munkát terhelik az adók. Ez a munkahelyteremtést visszafogó magas munkaerőköltséget és nagy adóéket eredményez, ami hozzájárul a munkanélküliségi csapdák kialakulásához. Mindemellett, részben a magas adómértékek enyhítése érdekében az adóalapokat általában számos egyedi mentesség, levonás, csökkentett adókulcs és adókiadás erodálja, ami csökkenti a rendszer hatékonyságát, torzításokat eredményez, és esetlegesen lehetőséget teremt az adószabályok kijátszására. Az adórendszer bizonyos jellemzői károsak a környezetre nézve. Ezen hiányosságok miatt Belgiumnak több alkalommal is az adórendszer egyszerűsítését és átalakítását ajánlották annak érdekében, hogy kiegyenlítettebb legyen az adóterhek elosztása, megszűnjenek a kiskapuk, és csökkenjenek az adórendszer által kínált egyedi lehetőségekből fakadó differenciáltság esetenként káros hatásai. Mindezidáig nem sikerült érdemi eredményeket elérni olyan átfogó adóreform kialakítása terén, ami többek között magában foglalná az adórendszer súlypontjának a munkáról a növekedést kevésbé torzító adóalapokra történő áthelyezését. A szélesíthető adóalapok közé tartoznak a környezetvédelmi adók és a fogyasztási adók adóalapjai, továbbá a pénzügyi jövedelmek bizonyos kategóriái. Az adórendszer súlypontjának áthelyezése és ezzel egyidejűleg az adóalapok szélesítése (a hatályos adószabályok, támogatások, mentességek és levonások felülvizsgálata) révén összességében javítható lenne az adórendszer kiegyensúlyozottsága és méltányossága, továbbá ez foglalkoztatási, versenyképességi, szociális és környezetvédelmi célok eléréséhez is hozzájárulna, egyúttal az adócsalással és az agresszív adótervezéssel szembeni fellépést is szolgálná.

| (11) | Változatlanul a belga munkaerőpiacot jellemző strukturális problémák okolhatók a munkaerő krónikus kihasználatlanságáért, továbbá az alacsony összesített foglalkoztatási és aktivitási rátákért. A hiányosságok elsősorban a bérek és termelékenység közötti gyenge kapcsolattal és a munkavállalás ellen ható pénzügyi ösztönzőkkel vannak összefüggésben. Belgiumban emellett hiány tapasztalható a magas fokú végzettséggel rendelkező munkavállalókból, és strukturális munkaerőhiány is megfigyelhető. A különböző kormányzatok megállapodásaiban és reformprogramjaiban szerepel ugyan, hogy szorosabb kapcsolatokat kell kialakítani az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás szereplői között, hozzájárulva ezáltal a nyelvi képzés, valamint a szakoktatás és -képzés javításához, továbbá a diákok és a munkanélküliek számára kínált alternatív képzési formák kidolgozásához, mindeddig azonban kevés eredményt sikerült csak elérni. Az említett strukturális tényezők különösen markáns hatást fejtenek ki a munkaerőpiacon jelen lévő egyes csoportokra, így például a fiatalokra és az idősebb munkanélküliekre, valamint a migráns hátterű munkavállalókra. |
| --- | --- |

(11)

Változatlanul a belga munkaerőpiacot jellemző strukturális problémák okolhatók a munkaerő krónikus kihasználatlanságáért, továbbá az alacsony összesített foglalkoztatási és aktivitási rátákért. A hiányosságok elsősorban a bérek és termelékenység közötti gyenge kapcsolattal és a munkavállalás ellen ható pénzügyi ösztönzőkkel vannak összefüggésben. Belgiumban emellett hiány tapasztalható a magas fokú végzettséggel rendelkező munkavállalókból, és strukturális munkaerőhiány is megfigyelhető. A különböző kormányzatok megállapodásaiban és reformprogramjaiban szerepel ugyan, hogy szorosabb kapcsolatokat kell kialakítani az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás szereplői között, hozzájárulva ezáltal a nyelvi képzés, valamint a szakoktatás és -képzés javításához, továbbá a diákok és a munkanélküliek számára kínált alternatív képzési formák kidolgozásához, mindeddig azonban kevés eredményt sikerült csak elérni. Az említett strukturális tényezők különösen markáns hatást fejtenek ki a munkaerőpiacon jelen lévő egyes csoportokra, így például a fiatalokra és az idősebb munkanélküliekre, valamint a migráns hátterű munkavállalókra.

| (12) | Belgium meggyengült külső versenyképessége továbbra is makrogazdasági kockázatot jelent a gazdaságára nézve. A belga gazdaság egyik meghatározó jellemzője a magas munkaerőköltség, amelynek átlagos értéke meghaladja a környező országokét. A bérek növekedését szorosabban hozzá kell igazítani a termelékenységhez, a bérmegállapítás rendszerét pedig rugalmasabbá kell tenni, hogy a gazdaságnak nagyobb tere legyen az alkalmazkodásra. Hoztak néhány célzott intézkedést bizonyos csoportok munkaerő-költségének csökkentése, valamint annak érdekében, hogy a legalacsonyabb jövedelmű munkavállalók esetében csökkenjen a bruttó és nettó bér közötti rés. Ugyanakkor a rés teljes megszüntetéséhez további intézkedésekre lesz szükség, amelyek pedig a bérmegállapítási rendszer reformjától függnek. A fokozódó költséghátrány munkahelyek elvesztésével jár, és végső soron korrekciót fog szükségessé tenni, amennyiben nem kezelik ezt a problémát. A vállalatok számára további fontos költségtényezőt jelent az energiaköltség és a köztes üzleti szolgáltatások költsége, mely ágazatok szigorúan szabályozottak és védve vannak a versenytől. A külső versenyképesség nem költségalapú dimenziója terén ugyancsak jelentős javulás lenne elérhető. A jóléti rendszer jelenlegi színvonalának megőrzése és javítása érdekében nagyobb hangsúlyt kell helyezni a termelékenység javítására. Ennek érdekében tartósan el kell mozdulni az értékláncon belül a magasabb pozícióban lévő termékek és az azokhoz kapcsolódó szolgáltatások felé, ehhez pedig jobb teljesítményt kell nyújtani az innováció és a K+F hasznosítása terén. Le kell építeni az adminisztratív akadályokat, és intézkedéseket kell hozni a vállalkozás ösztönzése és az üzleti dinamizmus kibontakoztatása érdekében. Az induló vállalkozások rendkívül alacsony aránya arra enged következtetni, hogy az üzleti klíma kedvezőtlen az új tevékenységek és a bővülés számára. A kiskereskedelmi ágazatban és a szakmai szolgáltatások terén kihívást jelent a fokozódó verseny. A közinfrastruktúrák szűk keresztmetszeteinek megszüntetése, továbbá a tőkeállomány minőségének és megfelelőségének további beruházásokon keresztüli javítása – mindenekelőtt a közúti és vasúti infrastruktúra terén – szintén hozzájárulna a termelékenység javításához Belgiumban. |
| --- | --- |

(12)

Belgium meggyengült külső versenyképessége továbbra is makrogazdasági kockázatot jelent a gazdaságára nézve. A belga gazdaság egyik meghatározó jellemzője a magas munkaerőköltség, amelynek átlagos értéke meghaladja a környező országokét. A bérek növekedését szorosabban hozzá kell igazítani a termelékenységhez, a bérmegállapítás rendszerét pedig rugalmasabbá kell tenni, hogy a gazdaságnak nagyobb tere legyen az alkalmazkodásra. Hoztak néhány célzott intézkedést bizonyos csoportok munkaerő-költségének csökkentése, valamint annak érdekében, hogy a legalacsonyabb jövedelmű munkavállalók esetében csökkenjen a bruttó és nettó bér közötti rés. Ugyanakkor a rés teljes megszüntetéséhez további intézkedésekre lesz szükség, amelyek pedig a bérmegállapítási rendszer reformjától függnek. A fokozódó költséghátrány munkahelyek elvesztésével jár, és végső soron korrekciót fog szükségessé tenni, amennyiben nem kezelik ezt a problémát. A vállalatok számára további fontos költségtényezőt jelent az energiaköltség és a köztes üzleti szolgáltatások költsége, mely ágazatok szigorúan szabályozottak és védve vannak a versenytől. A külső versenyképesség nem költségalapú dimenziója terén ugyancsak jelentős javulás lenne elérhető. A jóléti rendszer jelenlegi színvonalának megőrzése és javítása érdekében nagyobb hangsúlyt kell helyezni a termelékenység javítására. Ennek érdekében tartósan el kell mozdulni az értékláncon belül a magasabb pozícióban lévő termékek és az azokhoz kapcsolódó szolgáltatások felé, ehhez pedig jobb teljesítményt kell nyújtani az innováció és a K+F hasznosítása terén. Le kell építeni az adminisztratív akadályokat, és intézkedéseket kell hozni a vállalkozás ösztönzése és az üzleti dinamizmus kibontakoztatása érdekében. Az induló vállalkozások rendkívül alacsony aránya arra enged következtetni, hogy az üzleti klíma kedvezőtlen az új tevékenységek és a bővülés számára. A kiskereskedelmi ágazatban és a szakmai szolgáltatások terén kihívást jelent a fokozódó verseny. A közinfrastruktúrák szűk keresztmetszeteinek megszüntetése, továbbá a tőkeállomány minőségének és megfelelőségének további beruházásokon keresztüli javítása – mindenekelőtt a közúti és vasúti infrastruktúra terén – szintén hozzájárulna a termelékenység javításához Belgiumban.

| (13) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Belgium gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Belgiumnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Belgium fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(13)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Belgium gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Belgiumnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Belgium fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (14) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (15) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (16) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (8). Belgiumnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(16)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (8). Belgiumnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Belgium 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben és 2016-ban hajtson végre a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A rendkívüli bevételeket használja fel az államadóssági ráta megfelelő ütemű csökkenő pályára állításához. A kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kötésével egészítse ki a nyugdíjreform intézkedéseit. Fogadjon el érvényesíthető megállapodást arról, hogy a költségvetési célok megvalósítása hogyan oszoljon meg a kormányzat egyes szintjei közötti. |
| --- | --- |

1.

A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben és 2016-ban hajtson végre a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A rendkívüli bevételeket használja fel az államadóssági ráta megfelelő ütemű csökkenő pályára állításához. A kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kötésével egészítse ki a nyugdíjreform intézkedéseit. Fogadjon el érvényesíthető megállapodást arról, hogy a költségvetési célok megvalósítása hogyan oszoljon meg a kormányzat egyes szintjei közötti.

| 2. | Fogadjon el és hajtson végre átfogó adóreformot, amelynek keretében szélesítse az adóbázist, helyezze át az adózás súlypontját a munkáról más területekre, továbbá szüntesse meg a nem hatékony adókiadásokat. |
| --- | --- |

2.

Fogadjon el és hajtson végre átfogó adóreformot, amelynek keretében szélesítse az adóbázist, helyezze át az adózás súlypontját a munkáról más területekre, továbbá szüntesse meg a nem hatékony adókiadásokat.

| 3. | A munkavállalás ellen ható pénzügyi ösztönzők csökkentése, meghatározott célcsoportok munkaerő-piacra lépésének javítása, valamint a szakképzett munkaerőhiány és a strukturális munkaerőhiány problémájának kezelése révén javítsa a munkaerőpiac működését. |
| --- | --- |

3.

A munkavállalás ellen ható pénzügyi ösztönzők csökkentése, meghatározott célcsoportok munkaerő-piacra lépésének javítása, valamint a szakképzett munkaerőhiány és a strukturális munkaerőhiány problémájának kezelése révén javítsa a munkaerőpiac működését.

| 4. | A versenyképesség helyreállítása érdekében a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően biztosítsa, hogy a bérek a termelékenységhez igazodóan alakuljanak. |
| --- | --- |

4.

A versenyképesség helyreállítása érdekében a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően biztosítsa, hogy a bérek a termelékenységhez igazodóan alakuljanak.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Belgium 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 1. o.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  A Bizottság által a stabilitási programban szereplő információk alapján, a közös módszertan szerint újraszámított strukturális egyenleg.

6

(7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

7

(8)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

8

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/28

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Bulgária 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Bulgária 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Bulgária 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Bulgária 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Bulgária 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Bulgáriára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók. Különösen a pénzügyi szektor 2014-ben tapasztalható zavarai keltettek aggályokat a bankrendszer hazai tulajdonban lévő részének működési gyakorlataival összefüggésben, ami jelentős hatást gyakorolhat a pénzügyi ágazatra és az általános makrogazdasági stabilitásra. Emellett változatlanul a továbbra is negatív (jóllehet javuló) külső pozíció, a vállalati szektor túlzott eladósodottsága és a munkaerő-piaci alkalmazkodás elégtelensége okoz makrogazdasági kockázatokat, és igényel különös figyelmet. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Bulgáriára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók. Különösen a pénzügyi szektor 2014-ben tapasztalható zavarai keltettek aggályokat a bankrendszer hazai tulajdonban lévő részének működési gyakorlataival összefüggésben, ami jelentős hatást gyakorolhat a pénzügyi ágazatra és az általános makrogazdasági stabilitásra. Emellett változatlanul a továbbra is negatív (jóllehet javuló) külső pozíció, a vállalati szektor túlzott eladósodottsága és a munkaerő-piaci alkalmazkodás elégtelensége okoz makrogazdasági kockázatokat, és igényel különös figyelmet.

| (7) | Bulgária 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Bulgária 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány 2015-ben a GDP 2,8 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani az államháztartási hiányt. Az ezt követő időszak tekintetében a kormány a hiány fokozatos csökkentésére törekszik, 2018-ra elérve a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértéket. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2018-ra teljesítenék. A programidőszak alatt a GDP-arányos államadósság a várakozások szerint növekedni fog: 2018-ra 31 % közelébe kerül. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a nettó kiadásnövekedés várhatóan összhangban lesz a kiadási referenciaértékkel. Ugyanakkor tekintettel a strukturális egyenleg (2014-ben a GDP 1,7 %-ának megfelelő mértékű) romlására, fennáll a kockázata annak, hogy a 2014–2015 közötti időszakban lesz némi eltérés az előírt mértéktől. 2016-ban jelentős mértékű eltérés kockázatával kell számolni, mivel a nettó kiadásnövekedés a GDP 0,9 %-ával meghaladja a referenciaértéket. Ebből kifolyólag mindkét év tekintetében további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Bulgária nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány 2015-ben a GDP 2,8 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani az államháztartási hiányt. Az ezt követő időszak tekintetében a kormány a hiány fokozatos csökkentésére törekszik, 2018-ra elérve a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértéket. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2018-ra teljesítenék. A programidőszak alatt a GDP-arányos államadósság a várakozások szerint növekedni fog: 2018-ra 31 % közelébe kerül. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a nettó kiadásnövekedés várhatóan összhangban lesz a kiadási referenciaértékkel. Ugyanakkor tekintettel a strukturális egyenleg (2014-ben a GDP 1,7 %-ának megfelelő mértékű) romlására, fennáll a kockázata annak, hogy a 2014–2015 közötti időszakban lesz némi eltérés az előírt mértéktől. 2016-ban jelentős mértékű eltérés kockázatával kell számolni, mivel a nettó kiadásnövekedés a GDP 0,9 %-ával meghaladja a referenciaértéket. Ebből kifolyólag mindkét év tekintetében további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Bulgária nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Az adószabályoknak való megfelelés továbbra is jelentős kihívást jelent Bulgária számára. Alapos kockázatelemzésre, a már meghozott intézkedések szisztematikus hatásvizsgálatára és a különböző adóhatóságok közötti szoros koordinációra építve átfogó stratégiára van szükség az adószabályok betartása terén. |
| --- | --- |

(9)

Az adószabályoknak való megfelelés továbbra is jelentős kihívást jelent Bulgária számára. Alapos kockázatelemzésre, a már meghozott intézkedések szisztematikus hatásvizsgálatára és a különböző adóhatóságok közötti szoros koordinációra építve átfogó stratégiára van szükség az adószabályok betartása terén.

| (10) | A bolgár egészségügyi rendszer számos kihívással szembesül, ideértve a rossz egészségügyi mutatókat, a rendszer alulfinanszírozottságát és az erőforrások felhasználásának rossz hatékonyságát. A várható élettartam jelentősen elmarad az uniós átlagtól és a születéskor várható élettartam uniós szinten a legalacsonyabbak között van. A rendszer alapját továbbra is a túlméretezett kórházi ágazat adja. Jóllehet az elmúlt években nominális értelemben valamelyest nőtt az alapellátás és a járóbeteg-ellátás súlya a finanszírozásban, az továbbra is korlátozott mértékű. Az egészségbiztosítási alapnak szerződéses kötelezettsége van a kórházi ellátások előre meghatározott áron történő térítésére, ami arra ösztönzi a kórházakat, hogy nem kellőképpen célzott egészségügyi ellátást nyújtsanak. A nemzeti egészségügyi stratégiát 2014-ben elfogadták ugyan, de nem dolgoztak ki hozzá egyértelmű végrehajtási tervet. |
| --- | --- |

(10)

A bolgár egészségügyi rendszer számos kihívással szembesül, ideértve a rossz egészségügyi mutatókat, a rendszer alulfinanszírozottságát és az erőforrások felhasználásának rossz hatékonyságát. A várható élettartam jelentősen elmarad az uniós átlagtól és a születéskor várható élettartam uniós szinten a legalacsonyabbak között van. A rendszer alapját továbbra is a túlméretezett kórházi ágazat adja. Jóllehet az elmúlt években nominális értelemben valamelyest nőtt az alapellátás és a járóbeteg-ellátás súlya a finanszírozásban, az továbbra is korlátozott mértékű. Az egészségbiztosítási alapnak szerződéses kötelezettsége van a kórházi ellátások előre meghatározott áron történő térítésére, ami arra ösztönzi a kórházakat, hogy nem kellőképpen célzott egészségügyi ellátást nyújtsanak. A nemzeti egészségügyi stratégiát 2014-ben elfogadták ugyan, de nem dolgoztak ki hozzá egyértelmű végrehajtási tervet.

| (11) | A bankszektor 2014 nyarán tapasztalható zavarai intézményi és felügyeleti hiányosságokat fedtek fel. Az a tény, hogy a felügyelet nem észlelte az ország negyedik legnagyobb bankját, a KTB bankot (vállalati kereskedelmi bank) érintő komoly problémákat, a pénzügyi ágazat, illetve a kockázatkoncentráció felügyeletében meglévő hiányosságokra utal. Ez aláásta a bankfelügyelet hitelességét, továbbá kétségeket támaszt a pénzügyi ágazat más részeinek egészséges működését illetően. A 2014. júniusi likviditási válság nyomán a KTB-t mélyreható ellenőrzésnek vetették alá, és ennek eredménye alapján visszavonták a működési engedélyét. A GDP mintegy 4,4 %-ának megfelelő összegű garantált betéteket csak jelentős késlekedéssel fizették ki. |
| --- | --- |

(11)

A bankszektor 2014 nyarán tapasztalható zavarai intézményi és felügyeleti hiányosságokat fedtek fel. Az a tény, hogy a felügyelet nem észlelte az ország negyedik legnagyobb bankját, a KTB bankot (vállalati kereskedelmi bank) érintő komoly problémákat, a pénzügyi ágazat, illetve a kockázatkoncentráció felügyeletében meglévő hiányosságokra utal. Ez aláásta a bankfelügyelet hitelességét, továbbá kétségeket támaszt a pénzügyi ágazat más részeinek egészséges működését illetően. A 2014. júniusi likviditási válság nyomán a KTB-t mélyreható ellenőrzésnek vetették alá, és ennek eredménye alapján visszavonták a működési engedélyét. A GDP mintegy 4,4 %-ának megfelelő összegű garantált betéteket csak jelentős késlekedéssel fizették ki.

| (12) | Az aktív munkaerő-piaci intézkedések mind a jogosultak köre, mind a célzott alkalmazás tekintetében nem kellőképpen kidolgozottak. A munkanélkülieknek és az inaktív személyeknek szánt ellátások és szolgáltatások nyújtását jelentősen hátráltatja a hivatalok tagoltsága. A foglalkoztatási hivatalok és a szociális támogatásokkal foglalkozó hivatal közötti koordináció nem biztosítja a leginkább rászoruló személyeknek szánt ellátások hatékony és integrált nyújtását. Bulgáriában magas a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya, akiknek semmilyen kapcsolata sincs a foglalkoztatási szolgálatokkal, és így a hagyományos munkaerő-piaci aktivizálási intézkedések nem is terjednek ki rájuk. Bulgáriában a munkanélküliek többsége a hosszú távú munkanélküliség által érintett, ami arra utal, hogy a munkanélküliség inkább strukturális, nem pedig ciklikus jellegű. Jóllehet a bolgár minimálbér nominálértéken a legalacsonyabb az Európai Unióban, annak összege 2011 óta jelentős mértékben nőtt, és a kormány az elkövetkező években további jelentős emeléseket tervez. A kormányzati bérmegállapítás terén hozott ilyen markáns diszkrecionális intézkedések torzíthatják a munkaerőpiacot. Másrészről nincs egyértelmű iránymutatás a minimálbér megállapítására vonatkozóan, így bizonytalan, hogy sikerül-e megtalálni a megfelelő egyensúlyt egyfelől a foglalkoztatás és a versenyképesség támogatása, másfelől a bérjövedelem megőrzése között. A szegénység és a társadalmi kirekesztettség továbbra is aggodalomra ad okot: az anyagi nélkülözés mutatói az Unión belül a legrosszabbak közé tartoznak. A roma lakosság különösen nagy mértékben ki van téve a szegénységnek és a társadalmi kirekesztettségnek. A fiatal romák többsége nem foglalkoztatott, nem vesz részt oktatásban vagy képzésben. Az iskola előtti nevelésben vagy óvodai oktatásban részt vevő roma gyerekek aránya alacsony, a 7–15 éves korosztályhoz tartozó gyerekek közel egynegyede kimarad az oktatási rendszerből. |
| --- | --- |

(12)

Az aktív munkaerő-piaci intézkedések mind a jogosultak köre, mind a célzott alkalmazás tekintetében nem kellőképpen kidolgozottak. A munkanélkülieknek és az inaktív személyeknek szánt ellátások és szolgáltatások nyújtását jelentősen hátráltatja a hivatalok tagoltsága. A foglalkoztatási hivatalok és a szociális támogatásokkal foglalkozó hivatal közötti koordináció nem biztosítja a leginkább rászoruló személyeknek szánt ellátások hatékony és integrált nyújtását. Bulgáriában magas a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya, akiknek semmilyen kapcsolata sincs a foglalkoztatási szolgálatokkal, és így a hagyományos munkaerő-piaci aktivizálási intézkedések nem is terjednek ki rájuk. Bulgáriában a munkanélküliek többsége a hosszú távú munkanélküliség által érintett, ami arra utal, hogy a munkanélküliség inkább strukturális, nem pedig ciklikus jellegű. Jóllehet a bolgár minimálbér nominálértéken a legalacsonyabb az Európai Unióban, annak összege 2011 óta jelentős mértékben nőtt, és a kormány az elkövetkező években további jelentős emeléseket tervez. A kormányzati bérmegállapítás terén hozott ilyen markáns diszkrecionális intézkedések torzíthatják a munkaerőpiacot. Másrészről nincs egyértelmű iránymutatás a minimálbér megállapítására vonatkozóan, így bizonytalan, hogy sikerül-e megtalálni a megfelelő egyensúlyt egyfelől a foglalkoztatás és a versenyképesség támogatása, másfelől a bérjövedelem megőrzése között. A szegénység és a társadalmi kirekesztettség továbbra is aggodalomra ad okot: az anyagi nélkülözés mutatói az Unión belül a legrosszabbak közé tartoznak. A roma lakosság különösen nagy mértékben ki van téve a szegénységnek és a társadalmi kirekesztettségnek. A fiatal romák többsége nem foglalkoztatott, nem vesz részt oktatásban vagy képzésben. Az iskola előtti nevelésben vagy óvodai oktatásban részt vevő roma gyerekek aránya alacsony, a 7–15 éves korosztályhoz tartozó gyerekek közel egynegyede kimarad az oktatási rendszerből.

| (13) | Az oktatási és képzési rendszerek alacsony színvonala és korlátozott munkaerő-piaci relevanciája hátráltatja a megfelelően képzett munkaerő kitermelését a gazdaság számára. A felnőtteknek az egész életen át tartó tanulásban való részvétele az egyik legalacsonyabb mértékű az Unióban. Több évnyi késlekedést követően Bulgária még mindig nem újította meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és a korai iskolaelhagyás kezelésére kidolgozott stratégia végrehajtása továbbra is csak kezdeti szakaszban van. 2015-ben elfogadták a 2014–2020-ra szóló nemzeti szakoktatási és szakképzési stratégiát és egy új felsőoktatási stratégiát. E stratégiák végrehajtása várhatóan hozzájárul majd az oktatási rendszer javításához, szorosabb kapcsolatot teremt az oktatás és a gazdaság között, továbbá ösztönzi az innovációt és a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

(13)

Az oktatási és képzési rendszerek alacsony színvonala és korlátozott munkaerő-piaci relevanciája hátráltatja a megfelelően képzett munkaerő kitermelését a gazdaság számára. A felnőtteknek az egész életen át tartó tanulásban való részvétele az egyik legalacsonyabb mértékű az Unióban. Több évnyi késlekedést követően Bulgária még mindig nem újította meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és a korai iskolaelhagyás kezelésére kidolgozott stratégia végrehajtása továbbra is csak kezdeti szakaszban van. 2015-ben elfogadták a 2014–2020-ra szóló nemzeti szakoktatási és szakképzési stratégiát és egy új felsőoktatási stratégiát. E stratégiák végrehajtása várhatóan hozzájárul majd az oktatási rendszer javításához, szorosabb kapcsolatot teremt az oktatás és a gazdaság között, továbbá ösztönzi az innovációt és a munkahelyteremtést.

| (14) | 2015 tavaszán a kormány előterjesztette a nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó javaslatát. A nyugdíjrendszer adekvát volta és fenntarthatósága olyan reformintézkedésektől függ, amelyek ösztönzik és támogatják, hogy a munkavállalók életpályájuk során hosszabb ideig legyenek foglalkoztatva, kevesebb megszakítással. Megállapítást nyert, hogy 2013-ban 1,2 millió nyugdíjas az országos szegénységi küszöböt el nem érő nyugellátásban részesült. Az alacsony nyugellátási jogosultságok hátterében elsősorban az előrehozott nyugdíjazás és a rövid járulékfizetési időszak áll. A bolgár lakosság gyors elöregedése várhatóan csak súlyosbítani fogja a helyzetet a jövőben. Bulgáriában tehát helyénvaló további – átfogó nyugdíjreform végrehajtására is kiterjedő – intézkedéseket hozni az elöregedéssel összefüggő kiadások korlátozása és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

2015 tavaszán a kormány előterjesztette a nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó javaslatát. A nyugdíjrendszer adekvát volta és fenntarthatósága olyan reformintézkedésektől függ, amelyek ösztönzik és támogatják, hogy a munkavállalók életpályájuk során hosszabb ideig legyenek foglalkoztatva, kevesebb megszakítással. Megállapítást nyert, hogy 2013-ban 1,2 millió nyugdíjas az országos szegénységi küszöböt el nem érő nyugellátásban részesült. Az alacsony nyugellátási jogosultságok hátterében elsősorban az előrehozott nyugdíjazás és a rövid járulékfizetési időszak áll. A bolgár lakosság gyors elöregedése várhatóan csak súlyosbítani fogja a helyzetet a jövőben. Bulgáriában tehát helyénvaló további – átfogó nyugdíjreform végrehajtására is kiterjedő – intézkedéseket hozni az elöregedéssel összefüggő kiadások korlátozása és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

| (15) | Beruházásösztönző üzleti környezethez egyrészt olyan igazságügyi rendszerre van szükség, amely független, magas színvonalú és hatékonyan működik, másrészt korrupcióellenes mechanizmusokra. Ezzel összefüggésben a legfontosabb kihívásokat az átfogó koordináció hiánya, az intézményi hiányosságok, továbbá a jogerős bírósági ítéletek meghozatala terén mutatott gyenge eredmények jelentik. Ezen fontos szakpolitikai területek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(15)

Beruházásösztönző üzleti környezethez egyrészt olyan igazságügyi rendszerre van szükség, amely független, magas színvonalú és hatékonyan működik, másrészt korrupcióellenes mechanizmusokra. Ezzel összefüggésben a legfontosabb kihívásokat az átfogó koordináció hiánya, az intézményi hiányosságok, továbbá a jogerős bírósági ítéletek meghozatala terén mutatott gyenge eredmények jelentik. Ezen fontos szakpolitikai területek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartoznak.

| (16) | A fizetésképtelenségre vonatkozóan kidolgozott jogi keret nem bizonyult hatékonynak Bulgáriában, ez pedig növeli a bizonytalanságot a piaci szereplők körében, továbbá általában is csökkenti az ország vonzerejét a befektetők szemében. A fizetésképtelenségi eljárások lebonyolítása hosszabb ideig tart, mint a hasonló országokban, a követelések visszafizetési rátája pedig alacsony. A fizetésképtelenségek kezelésére szolgáló hatékony keret kialakítása mellett további érv a nem pénzügyi bolgár vállalkozások magas fokú eladósodottsága, egy ilyen keret ugyanis jelentős szerepet tölthetne be a hitelállomány leépítésének folyamatában. |
| --- | --- |

(16)

A fizetésképtelenségre vonatkozóan kidolgozott jogi keret nem bizonyult hatékonynak Bulgáriában, ez pedig növeli a bizonytalanságot a piaci szereplők körében, továbbá általában is csökkenti az ország vonzerejét a befektetők szemében. A fizetésképtelenségi eljárások lebonyolítása hosszabb ideig tart, mint a hasonló országokban, a követelések visszafizetési rátája pedig alacsony. A fizetésképtelenségek kezelésére szolgáló hatékony keret kialakítása mellett további érv a nem pénzügyi bolgár vállalkozások magas fokú eladósodottsága, egy ilyen keret ugyanis jelentős szerepet tölthetne be a hitelállomány leépítésének folyamatában.

| (17) | 2014-ben elfogadták a közigazgatás reformjára és az elektronikus kormányzat bevezetésére vonatkozó stratégiákat. A stratégiák végrehajtásához határozott szakpolitikai irányvonalra és koordinációra lesz szükség. A közszolgáltatások színvonala a korábbi erőfeszítések ellenére továbbra is alacsony. Az elektronikus kormányzat kiépítettségének elégtelensége korlátozza az átláthatóság javítására és az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló erőfeszítéseket. Konkrét probléma, hogy a közbeszerzési eljárásokat hátráltatja a jogszabályi környezet gyakori változása és az igazgatási kapacitás elégtelensége. A közbeszerzési eljárások előzetes ellenőrzését gyakorta csak formalitásként kezelik. Ugyanakkor a közbeszerzési eljárásokat utólagosan egymással átfedésben lévő ellenőrzéseknek vetik alá, amelyek időnként eltérő megállapításokat eredményeznek. Az ajánlattételi folyamat átláthatóságának hiányáért az elektronikus közbeszerzési platformok teljes körű kiépítésének elmaradása is okolható. A közbeszerzési eljárások terén tapasztalt szabálytalanságok korábban jelentős késedelmet okoztak az uniós alapokból támogatott programok végrehajtásában, negatív hatást fejtenek ki az üzleti környezetre, és hátráltatják az infrastruktúra meglehetősen sürgős fejlesztéseit. A közbeszerzési rendszerben tapasztalható legfőbb hiányosságok kezelésére irányulóan 2014 júliusában elfogadott többéves stratégia világos menetrendet határoz meg a 2015-ben és 2016-ban meghozandó konkrét intézkedésekre vonatkozóan. Ezt a stratégiát végre is kell hajtani. |
| --- | --- |

(17)

2014-ben elfogadták a közigazgatás reformjára és az elektronikus kormányzat bevezetésére vonatkozó stratégiákat. A stratégiák végrehajtásához határozott szakpolitikai irányvonalra és koordinációra lesz szükség. A közszolgáltatások színvonala a korábbi erőfeszítések ellenére továbbra is alacsony. Az elektronikus kormányzat kiépítettségének elégtelensége korlátozza az átláthatóság javítására és az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló erőfeszítéseket. Konkrét probléma, hogy a közbeszerzési eljárásokat hátráltatja a jogszabályi környezet gyakori változása és az igazgatási kapacitás elégtelensége. A közbeszerzési eljárások előzetes ellenőrzését gyakorta csak formalitásként kezelik. Ugyanakkor a közbeszerzési eljárásokat utólagosan egymással átfedésben lévő ellenőrzéseknek vetik alá, amelyek időnként eltérő megállapításokat eredményeznek. Az ajánlattételi folyamat átláthatóságának hiányáért az elektronikus közbeszerzési platformok teljes körű kiépítésének elmaradása is okolható. A közbeszerzési eljárások terén tapasztalt szabálytalanságok korábban jelentős késedelmet okoztak az uniós alapokból támogatott programok végrehajtásában, negatív hatást fejtenek ki az üzleti környezetre, és hátráltatják az infrastruktúra meglehetősen sürgős fejlesztéseit. A közbeszerzési rendszerben tapasztalható legfőbb hiányosságok kezelésére irányulóan 2014 júliusában elfogadott többéves stratégia világos menetrendet határoz meg a 2015-ben és 2016-ban meghozandó konkrét intézkedésekre vonatkozóan. Ezt a stratégiát végre is kell hajtani.

| (18) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(18)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

| (19) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(19)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (20) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Bulgária nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. és 5. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Bulgária nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. és 5. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Bulgária 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | 2015-ben kerülje el az államháztartás strukturális egyenlegének romlását, 2016-ban pedig hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítást. Átfogó kockázatelemzés és a korábbi intézkedések értékelése alapján hozzon határozott intézkedéseket az adóbeszedés javítása és az árnyékgazdaság kezelése érdekében. Javítsa az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát, és ennek érdekében mindenekelőtt vizsgálja felül az egészségügyi ellátások árazását, továbbá erősítse meg a járóbeteg-ellátás és az alapellátás szerepét. |
| --- | --- |

1.

2015-ben kerülje el az államháztartás strukturális egyenlegének romlását, 2016-ban pedig hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítást. Átfogó kockázatelemzés és a korábbi intézkedések értékelése alapján hozzon határozott intézkedéseket az adóbeszedés javítása és az árnyékgazdaság kezelése érdekében. Javítsa az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát, és ennek érdekében mindenekelőtt vizsgálja felül az egészségügyi ellátások árazását, továbbá erősítse meg a járóbeteg-ellátás és az alapellátás szerepét.

| 2. | Szoros együttműködésben az európai szervezetekkel 2015 decemberéig a bankrendszer egészére kiterjedően végezze el az eszközök minőségének független vizsgálatát, és alulról felfelé haladóan végezzen stressztesztelést a bankszektorban. Világítsa át a nyugdíjalapok és a biztosítási ágazat portfólióit. Vizsgálja felül és erősítse meg a bankszektor és a pénzügyi ágazat nem banki részének felügyeletét, és ennek jegyében erősítse meg a bankszanálás és a betétgarancia kereteit. Javítsa a pénzügyi közvetítők vállalatirányítását, többek között kezelje a koncentrációs kockázatot és a kapcsolt felek között fennálló kitettségeket. |
| --- | --- |

2.

Szoros együttműködésben az európai szervezetekkel 2015 decemberéig a bankrendszer egészére kiterjedően végezze el az eszközök minőségének független vizsgálatát, és alulról felfelé haladóan végezzen stressztesztelést a bankszektorban. Világítsa át a nyugdíjalapok és a biztosítási ágazat portfólióit. Vizsgálja felül és erősítse meg a bankszektor és a pénzügyi ágazat nem banki részének felügyeletét, és ennek jegyében erősítse meg a bankszanálás és a betétgarancia kereteit. Javítsa a pénzügyi közvetítők vállalatirányítását, többek között kezelje a koncentrációs kockázatot és a kapcsolt felek között fennálló kitettségeket.

| 3. | Dolgozzon ki integrált megközelítést a munkaerőpiac perifériáján lévő csoportokra, mindenekelőtt az idősebb munkavállalókra és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra vonatkozóan. A szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatok alapján, a szegénységben élő munkavállalókra, a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatások figyelembevételével dolgozza ki a minimálbér és a minimum társadalombiztosítási járulék megállapításának átlátható mechanizmusát. |
| --- | --- |

3.

Dolgozzon ki integrált megközelítést a munkaerőpiac perifériáján lévő csoportokra, mindenekelőtt az idősebb munkavállalókra és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra vonatkozóan. A szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatok alapján, a szegénységben élő munkavállalókra, a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatások figyelembevételével dolgozza ki a minimálbér és a minimum társadalombiztosítási járulék megállapításának átlátható mechanizmusát.

| 4. | Újítsa meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és a jó színvonalú korai oktatásban való részvétel lehetőségének kiszélesítése révén fokozza a hátrányos helyzetű és különösen a roma gyerekek részvételét az oktatásban. |
| --- | --- |

4.

Újítsa meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és a jó színvonalú korai oktatásban való részvétel lehetőségének kiszélesítése révén fokozza a hátrányos helyzetű és különösen a roma gyerekek részvételét az oktatásban.

| 5. | A beruházási környezet javítása céljából a nemzetközileg bevált módszerek és tapasztalatok alapján dolgozza ki a fizetésképtelenség jogi keretének átfogó reformját, különös tekintettel a követelések fizetésképtelenséget megelőző és a bíróságon kívüli rendezésének mechanizmusaira. |
| --- | --- |

5.

A beruházási környezet javítása céljából a nemzetközileg bevált módszerek és tapasztalatok alapján dolgozza ki a fizetésképtelenség jogi keretének átfogó reformját, különös tekintettel a követelések fizetésképtelenséget megelőző és a bíróságon kívüli rendezésének mechanizmusaira.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Bulgária 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 7. o.)

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/32

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

a Cseh Köztársaság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/09)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el a Cseh Köztársaság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte a Cseh Köztársaság 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el a Cseh Köztársaság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte a Cseh Köztársaság 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Cseh Köztársaságra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán a Cseh Köztársaság által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Cseh Köztársaságra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán a Cseh Köztársaság által elért eredményeket.

| (7) | 2015. április 30-án a Cseh Köztársaság benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. április 30-án a Cseh Köztársaság benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 1,9 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,6 %-ra tervezi javítani. A kormány a középtávú költségvetési célt – a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiányt – 2018-ban tervezi elérni, de az újraszámított strukturális egyenleg (5) alapján a cél várhatóan már 2016-ban teljesül. A konvergenciaprogram szerint az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 41 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 40,2 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, és a 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések kellőképpen ki vannak dolgozva. Fennáll ugyanakkor annak kockázata, hogy a tervezett bevételi intézkedések a becsültnél alacsonyabb bevételeket hoznak. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a kiadási referenciaérték 2015-ben várhatóan teljesül. 2016-ban némi eltérés várható, mivel a nettó kiadások növekedése a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladja a referenciaértéket. Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség.
  A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaság várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A jelenlegi költségvetési keretrendszer fő elemei bevezetésre kerültek. A középtávú költségvetési tervezés és a számszerűsített költségvetési szabály hatálya azonban korlátozott, érvényesítése gyenge. A reformcsomag tervezetét több ízben módosították és többször is elhalasztották elfogadását, ezt jelenleg 2015-re tervezik. A Cseh Köztársaság a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság kapcsán továbbra is kihívásokkal szembesül, jórészt az egészségügyi és a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedése miatt. A kedvezőbb demográfiai előrejelzéseknek köszönhetően a nyugdíjrendszerrel kapcsolatos kilátások némileg javultak. A kötelező nyugdíjkorhatár a jogszabályoknak megfelelően fokozatosan emelkedik, de a középtávra előirányzott változás túl kevés. A nyugdíjindexálás jelenlegi rendszerének módosításáról jelenleg is folyik a vita, de ilyen irányú intézkedéseket még nem fogadtak el. Az egészségügyi szektor irányításának és költséghatékonyságának javítása céljából hoztak néhány intézkedést, de az előrehaladás korlátozott. A kórházi ágazat teljesítményének mérésére használt mutatók alapján a gyógykezeléseket nem mindig költséghatékonyan végzik, az erőforrások elosztását pedig a kórházi költségtérítési rendszer bevezetésével kapcsolatos nehézségek hátráltatják. Arra is utalnak jelek, hogy a háziorvosok nem töltik be megfelelően „kapuőri” szerepüket. Az egészségügyi szektorban a közbeszerzések sok esetben szabálytalanok, ami az iránymutatások és a felügyelet elégtelenségére utal. |
| --- | --- |

(8)

A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 1,9 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,6 %-ra tervezi javítani. A kormány a középtávú költségvetési célt – a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiányt – 2018-ban tervezi elérni, de az újraszámított strukturális egyenleg (5) alapján a cél várhatóan már 2016-ban teljesül. A konvergenciaprogram szerint az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 41 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 40,2 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, és a 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések kellőképpen ki vannak dolgozva. Fennáll ugyanakkor annak kockázata, hogy a tervezett bevételi intézkedések a becsültnél alacsonyabb bevételeket hoznak. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a kiadási referenciaérték 2015-ben várhatóan teljesül. 2016-ban némi eltérés várható, mivel a nettó kiadások növekedése a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladja a referenciaértéket. Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség.

A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaság várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A jelenlegi költségvetési keretrendszer fő elemei bevezetésre kerültek. A középtávú költségvetési tervezés és a számszerűsített költségvetési szabály hatálya azonban korlátozott, érvényesítése gyenge. A reformcsomag tervezetét több ízben módosították és többször is elhalasztották elfogadását, ezt jelenleg 2015-re tervezik. A Cseh Köztársaság a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság kapcsán továbbra is kihívásokkal szembesül, jórészt az egészségügyi és a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedése miatt. A kedvezőbb demográfiai előrejelzéseknek köszönhetően a nyugdíjrendszerrel kapcsolatos kilátások némileg javultak. A kötelező nyugdíjkorhatár a jogszabályoknak megfelelően fokozatosan emelkedik, de a középtávra előirányzott változás túl kevés. A nyugdíjindexálás jelenlegi rendszerének módosításáról jelenleg is folyik a vita, de ilyen irányú intézkedéseket még nem fogadtak el. Az egészségügyi szektor irányításának és költséghatékonyságának javítása céljából hoztak néhány intézkedést, de az előrehaladás korlátozott. A kórházi ágazat teljesítményének mérésére használt mutatók alapján a gyógykezeléseket nem mindig költséghatékonyan végzik, az erőforrások elosztását pedig a kórházi költségtérítési rendszer bevezetésével kapcsolatos nehézségek hátráltatják. Arra is utalnak jelek, hogy a háziorvosok nem töltik be megfelelően „kapuőri” szerepüket. Az egészségügyi szektorban a közbeszerzések sok esetben szabálytalanok, ami az iránymutatások és a felügyelet elégtelenségére utal.

| (9) | Az adózás területén a fő kihívás az adócsalás visszaszorítása és az adóbeszedés olcsóbbá és gyorsabbá tétele, mind az adófizetők, mind a hatóságok számára. A Cseh Köztársaság prioritásként határozta meg az adójogszabályok betartásának javítását és az adócsalás elleni küzdelmet, e területeken számos lépést tesz. 2015-ben intézkedéseket hoztak a közvetlen és a közvetett adók terén is, 2016-ra további intézkedéseket terveznek. Az adómegfelelés költségei azonban még mindig túl magasak. A személyi jövedelemadó és a tb-járulékok számítási alapjának egységesítésével egyszerűsíteni lehetne az adórendszert, azonban erre még nem került sor, és jelenleg nem is tervezik. Az adóbevallás egyszerűsítésére és az automatikusan kitöltött űrlapok használatának fokozására irányuló erőfeszítések nem szisztematikusak. A Cseh Köztársaság a héarendszer egyszerűsítése helyett 2014-ben bevezetett egy harmadik héakulcsot is. Korlátozott volt az előrehaladás az alkalmazottak és az önfoglalkoztatók adóügyi megítélésében tapasztalt eltérések megszüntetésében is. A Cseh Köztársaság az adóbevételek terén továbbra is erősen támaszkodik a munka adóztatására, emiatt az alacsony keresetűekre – különösen a gyermektelenekre – viszonylag magas munka-adóteher nehezedik. A 2015-ben hatályba lépő intézkedések egyes csoportok esetében némileg enyhítik a munka adóztatását, de a hatás összességében korlátozott. Az ingatlan- és a környezetvédelmi adók (az üzemanyagadók kivételével) alacsonyak, vagyis van lehetőség az adózás súlypontjának a munkát terhelő adókról más területre való áthelyezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az adózás területén a fő kihívás az adócsalás visszaszorítása és az adóbeszedés olcsóbbá és gyorsabbá tétele, mind az adófizetők, mind a hatóságok számára. A Cseh Köztársaság prioritásként határozta meg az adójogszabályok betartásának javítását és az adócsalás elleni küzdelmet, e területeken számos lépést tesz. 2015-ben intézkedéseket hoztak a közvetlen és a közvetett adók terén is, 2016-ra további intézkedéseket terveznek. Az adómegfelelés költségei azonban még mindig túl magasak. A személyi jövedelemadó és a tb-járulékok számítási alapjának egységesítésével egyszerűsíteni lehetne az adórendszert, azonban erre még nem került sor, és jelenleg nem is tervezik. Az adóbevallás egyszerűsítésére és az automatikusan kitöltött űrlapok használatának fokozására irányuló erőfeszítések nem szisztematikusak. A Cseh Köztársaság a héarendszer egyszerűsítése helyett 2014-ben bevezetett egy harmadik héakulcsot is. Korlátozott volt az előrehaladás az alkalmazottak és az önfoglalkoztatók adóügyi megítélésében tapasztalt eltérések megszüntetésében is. A Cseh Köztársaság az adóbevételek terén továbbra is erősen támaszkodik a munka adóztatására, emiatt az alacsony keresetűekre – különösen a gyermektelenekre – viszonylag magas munka-adóteher nehezedik. A 2015-ben hatályba lépő intézkedések egyes csoportok esetében némileg enyhítik a munka adóztatását, de a hatás összességében korlátozott. Az ingatlan- és a környezetvédelmi adók (az üzemanyagadók kivételével) alacsonyak, vagyis van lehetőség az adózás súlypontjának a munkát terhelő adókról más területre való áthelyezésére.

| (10) | 2014-ben korlátozott előrelépés történt a szabályozott szakmák reformjának felgyorsításában, de a 2015 áprilisában elfogadott időközi nemzeti cselekvési terv több konkrét intézkedést és fellépést is előirányoz a szabályozási keret javítására, továbbá az indokolatlan és aránytalan követelmények megszüntetésére. |
| --- | --- |

(10)

2014-ben korlátozott előrelépés történt a szabályozott szakmák reformjának felgyorsításában, de a 2015 áprilisában elfogadott időközi nemzeti cselekvési terv több konkrét intézkedést és fellépést is előirányoz a szabályozási keret javítására, továbbá az indokolatlan és aránytalan követelmények megszüntetésére.

| (11) | A korrupció felszámolása érdekében tett erőfeszítések az elmúlt években komoly késedelmet szenvedtek. A legújabb korrupcióellenes cselekvési terv több kiemelt területre kiterjedt. Jogszabályokat irányzott elő a pénzügyi ellenőrzés, az ügyészségi eljárás, a pártfinanszírozás, a visszaélést bejelentő személyek védelme és az állami tulajdonú vállalatok új irányítási politikája kapcsán, valamint az információs szabadságról szóló törvény módosítása céljából. E jogszabályok elfogadását azonban, úgy tűnik, nem siettetik. A közszolgálati törvény, valamint a kapcsolódó intézkedések elfogadása és végrehajtása jelzi, hogy a Cseh Köztársaság hozzákezdett a közigazgatás hatékonysági és stabilitási problémáinak felszámolásához. A beruházástervezéssel kapcsolatos igazgatási és szabályozásból eredő korlátok, valamint az építési és a földhasználati engedélyek kiadásával kapcsolatos átláthatóság hiánya és az eljárások hossza visszafogja a közberuházásokat. Az elmúlt években több kezdeményezés is irányult a közbeszerzésre, de az átláthatósági aggályok továbbra is fennállnak. A közbeszerzési szerződéseket továbbra sem teszik közzé egy központi nyilvántartásban. A közbeszerzési eljárások hatékonyságát gátolja az ajánlatkérő intézmények számára nyújtott iránymutatások és képzések elégtelensége. A rendszer felügyelete továbbra is gyenge. |
| --- | --- |

(11)

A korrupció felszámolása érdekében tett erőfeszítések az elmúlt években komoly késedelmet szenvedtek. A legújabb korrupcióellenes cselekvési terv több kiemelt területre kiterjedt. Jogszabályokat irányzott elő a pénzügyi ellenőrzés, az ügyészségi eljárás, a pártfinanszírozás, a visszaélést bejelentő személyek védelme és az állami tulajdonú vállalatok új irányítási politikája kapcsán, valamint az információs szabadságról szóló törvény módosítása céljából. E jogszabályok elfogadását azonban, úgy tűnik, nem siettetik. A közszolgálati törvény, valamint a kapcsolódó intézkedések elfogadása és végrehajtása jelzi, hogy a Cseh Köztársaság hozzákezdett a közigazgatás hatékonysági és stabilitási problémáinak felszámolásához. A beruházástervezéssel kapcsolatos igazgatási és szabályozásból eredő korlátok, valamint az építési és a földhasználati engedélyek kiadásával kapcsolatos átláthatóság hiánya és az eljárások hossza visszafogja a közberuházásokat. Az elmúlt években több kezdeményezés is irányult a közbeszerzésre, de az átláthatósági aggályok továbbra is fennállnak. A közbeszerzési szerződéseket továbbra sem teszik közzé egy központi nyilvántartásban. A közbeszerzési eljárások hatékonyságát gátolja az ajánlatkérő intézmények számára nyújtott iránymutatások és képzések elégtelensége. A rendszer felügyelete továbbra is gyenge.

| (12) | A foglalkoztatás általános szintje jelenleg magas, de bizonyos hátrányos helyzetben lévő csoportok ma is alulreprezentáltak a munkaerőpiacon. Ide tartoznak a kisgyermekes szülők, az alacsony képzettségű munkavállalók, a fogyatékossággal élők és a romák. Az állami foglalkoztatási szolgálat hatékonyságának és eredményességének erősítése céljából hoztak néhány intézkedést. A fiatalok foglalkoztatási szintje nő, az állami foglalkoztatási szolgálat kiemelten rájuk kívánja szabni szolgáltatásait. A megfizethető és minőségi gyermekgondozó szolgáltatások hiánya és a rugalmas munkafeltételek korlátozott alkalmazása megnehezíti a gyermeket nevelő nők munkaerő-piaci részvételét. A gyermekgondozás elérhetőségének fokozása céljából történtek lépések, de a bölcsődei gondozásra fordított szakpolitikai támogatás továbbra is elégtelen. |
| --- | --- |

(12)

A foglalkoztatás általános szintje jelenleg magas, de bizonyos hátrányos helyzetben lévő csoportok ma is alulreprezentáltak a munkaerőpiacon. Ide tartoznak a kisgyermekes szülők, az alacsony képzettségű munkavállalók, a fogyatékossággal élők és a romák. Az állami foglalkoztatási szolgálat hatékonyságának és eredményességének erősítése céljából hoztak néhány intézkedést. A fiatalok foglalkoztatási szintje nő, az állami foglalkoztatási szolgálat kiemelten rájuk kívánja szabni szolgáltatásait. A megfizethető és minőségi gyermekgondozó szolgáltatások hiánya és a rugalmas munkafeltételek korlátozott alkalmazása megnehezíti a gyermeket nevelő nők munkaerő-piaci részvételét. A gyermekgondozás elérhetőségének fokozása céljából történtek lépések, de a bölcsődei gondozásra fordított szakpolitikai támogatás továbbra is elégtelen.

| (13) | A Cseh Köztársaság oktatási eredményei az elmúlt években javultak, de a strukturális kihívások még fennállnak. A felsőoktatási részvétel gyorsan nőtt, a fiatalabb felsőfokú végzettségűek készségeinek csökkenése ugyanakkor aggályokat vet fel. A remények szerint a 2015-ben elfogadni tervezett, régóta esedékes felsőoktatási reform be fogja vezetni az intézményi akkreditációt, szigorítani fogja a belső minőségbiztosítást, nagyobb hangsúlyt fog fektetni a hallgatók kategorizálására, és javítani fogja a finanszírozás rendszerét. A kötelező közoktatási ágazatban több tanárra van szükség, de az alacsony fizetések és a szakma negatív megítélése megnehezíti a tehetséges jelöltek tanári pályára vonzását. Várhatóan 2015 első felében véglegesítik, majd 2016 szeptemberében bevezetik a tanárok felvételét és szakmai előmenetelét javító új életpályamodellt. Ennek átfogó hatása azonban nagyban függeni fog a rendelkezésre álló finanszírozástól. Továbbra is hiányzik ugyanakkor a gyengén teljesítő iskolák és tanulók értékelésére és támogatására irányuló átfogó megközelítés. E megközelítés bevezetése javíthatná az oktatási ágazat hatékonyságát és színvonalát. Az oktatás befogadóbbá tétele terén korlátozott volt az előrehaladás, noha a kormány átfogó oktatási stratégiát fogadott el. A hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű fiatalok, közöttük a romák, jellemzően kevésbé sikeresek az oktatásban és a munkaerőpiacon. |
| --- | --- |

(13)

A Cseh Köztársaság oktatási eredményei az elmúlt években javultak, de a strukturális kihívások még fennállnak. A felsőoktatási részvétel gyorsan nőtt, a fiatalabb felsőfokú végzettségűek készségeinek csökkenése ugyanakkor aggályokat vet fel. A remények szerint a 2015-ben elfogadni tervezett, régóta esedékes felsőoktatási reform be fogja vezetni az intézményi akkreditációt, szigorítani fogja a belső minőségbiztosítást, nagyobb hangsúlyt fog fektetni a hallgatók kategorizálására, és javítani fogja a finanszírozás rendszerét. A kötelező közoktatási ágazatban több tanárra van szükség, de az alacsony fizetések és a szakma negatív megítélése megnehezíti a tehetséges jelöltek tanári pályára vonzását. Várhatóan 2015 első felében véglegesítik, majd 2016 szeptemberében bevezetik a tanárok felvételét és szakmai előmenetelét javító új életpályamodellt. Ennek átfogó hatása azonban nagyban függeni fog a rendelkezésre álló finanszírozástól. Továbbra is hiányzik ugyanakkor a gyengén teljesítő iskolák és tanulók értékelésére és támogatására irányuló átfogó megközelítés. E megközelítés bevezetése javíthatná az oktatási ágazat hatékonyságát és színvonalát. Az oktatás befogadóbbá tétele terén korlátozott volt az előrehaladás, noha a kormány átfogó oktatási stratégiát fogadott el. A hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű fiatalok, közöttük a romák, jellemzően kevésbé sikeresek az oktatásban és a munkaerőpiacon.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások végrehajtása terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások végrehajtása terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (15) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(15)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | 2016-ban hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Javítsa tovább az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát és irányítását. |
| --- | --- |

1.

2016-ban hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Javítsa tovább az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát és irányítását.

| 2. | Küzdjön az adócsalás ellen, egyszerűsítse az adórendszert, és hajtsa végre a korrupcióellenes tervet. Hozzon intézkedéseket a közbeszerzés átláthatóságának és hatékonyságának javítására, különösen a közbeszerzési szerződések központi nyilvántartásának létrehozása, valamint az iránymutatások és a felügyelet erősítése révén. |
| --- | --- |

2.

Küzdjön az adócsalás ellen, egyszerűsítse az adórendszert, és hajtsa végre a korrupcióellenes tervet. Hozzon intézkedéseket a közbeszerzés átláthatóságának és hatékonyságának javítására, különösen a közbeszerzési szerződések központi nyilvántartásának létrehozása, valamint az iránymutatások és a felügyelet erősítése révén.

| 3. | Az adózás súlypontjának a munkát terhelő adókról más területekre helyezésével csökkentse az alacsony keresetűek magas adóterhét. Javítsa a megfizethető gyermekgondozás elérhetőségét. |
| --- | --- |

3.

Az adózás súlypontjának a munkát terhelő adókról más területekre helyezésével csökkentse az alacsony keresetűek magas adóterhét. Javítsa a megfizethető gyermekgondozás elérhetőségét.

| 4. | Vezesse be a felsőoktatási reformot. Biztosítsa a tanárok megfelelő képzését, támogassa a gyengén teljesítő iskolákat, és hozzon intézkedéseket a hátrányos helyzetű gyermekek, köztük a romák részvételének fokozására. |
| --- | --- |

4.

Vezesse be a felsőoktatási reformot. Biztosítsa a tanárok megfelelő képzését, támogassa a gyengén teljesítő iskolákat, és hozzon intézkedéseket a hátrányos helyzetű gyermekek, köztük a romák részvételének fokozására.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása a Cseh Köztársaság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Cseh Köztársaság 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 12. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

4

(5)  A Bizottság által a konvergenciaprogramban szereplő információk alapján, a közös módszertan szerint újraszámított strukturális egyenleg.

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/36

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Dánia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/10)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Dánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Dánia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Dánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Dánia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. A Bizottság ugyanazon a napon az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Dániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. A Bizottság ugyanazon a napon az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Dániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Dániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Dánia által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Dániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Dánia által elért eredményeket.

| (7) | 2015. március 27-én Dánia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. március 27-én Dánia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány a GDP 1,6 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani a 2015-ös államháztartási hiányt – köszönhetően a tekintélyes mértékű többletbevételeknek –, majd 2016-ra a GDP-arányos hiányt 2,6 %-ra tervezi növelni. A kormány ezt követően a hiányt úgy kívánja csökkenteni, hogy 2020-ig egyensúlyba hozza költségvetést. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott középtávú költségvetési célt 2016-tól kezdődően teljesítenék. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság a 2015. évi 39,8 %-ról 2020-ig várhatóan fokozatosan 36,7 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan megfelel majd a középtávú költségvetési célnak. Az előrejelzés alapján azonban 2016 tekintetében fennáll a kockázata a középtávú költségvetési céltól való némi eltérésnek, a referenciaértéket a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladó nettó kiadásnövekedéssel. Ez az eltérés várhatóan ideiglenes, mivel a 2016. évi nettó kiadásnövekedés a nyugdíj-megtakarítások adóztatásával kapcsolatos egyszeri intézkedések kivezetésével magyarázható, de 2016 kapcsán további intézkedések lehetnek szükségesek. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Dánia konvergenciaprogramja várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány a GDP 1,6 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani a 2015-ös államháztartási hiányt – köszönhetően a tekintélyes mértékű többletbevételeknek –, majd 2016-ra a GDP-arányos hiányt 2,6 %-ra tervezi növelni. A kormány ezt követően a hiányt úgy kívánja csökkenteni, hogy 2020-ig egyensúlyba hozza költségvetést. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott középtávú költségvetési célt 2016-tól kezdődően teljesítenék. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság a 2015. évi 39,8 %-ról 2020-ig várhatóan fokozatosan 36,7 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan megfelel majd a középtávú költségvetési célnak. Az előrejelzés alapján azonban 2016 tekintetében fennáll a kockázata a középtávú költségvetési céltól való némi eltérésnek, a referenciaértéket a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladó nettó kiadásnövekedéssel. Ez az eltérés várhatóan ideiglenes, mivel a 2016. évi nettó kiadásnövekedés a nyugdíj-megtakarítások adóztatásával kapcsolatos egyszeri intézkedések kivezetésével magyarázható, de 2016 kapcsán további intézkedések lehetnek szükségesek. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Dánia konvergenciaprogramja várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Dánia fenntartható növekedésének előfeltétele a megfelelően képzett munkaerő hosszú távú kínálata. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések 2014. évi reformjával Dánia előrehaladást ért el a munkaerőpiac perifériájára szorult személyek foglalkoztathatóságának javításában. A reform megvalósítása a végrehajtás korai szakaszában jár, eredményeit nyomon kell követni. A Carsten-Koch II szakértői munkacsoport ajánlásainak megfelelően további intézkedésekre van szükség a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak támogatása céljából. E tekintetben úgy tűnik, az alacsony iskolai végzettség, a csekély munkaerő-piaci tapasztalat, a fiatal életkor vagy a migráns háttér számít kulcstényezőnek. A migráns hátterű személyek munkaerő-piaci potenciáljának kihasználása továbbra is általánosan alacsony. Az oktatásra fordított kiadások magas szintje ellenére a dániai oktatási eredmények csak átlagosak, különösen a migráns hátterű tanulók körében. E kihívás megválaszolására az alapfokú és alsó középfokú oktatási rendszer, illetve a szakoktatási és -képzési rendszer reformja szolgál. Az oktatási eredmények javítása érdekében az oktatási reformok teljes körű végrehajtása szükséges. |
| --- | --- |

(9)

Dánia fenntartható növekedésének előfeltétele a megfelelően képzett munkaerő hosszú távú kínálata. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések 2014. évi reformjával Dánia előrehaladást ért el a munkaerőpiac perifériájára szorult személyek foglalkoztathatóságának javításában. A reform megvalósítása a végrehajtás korai szakaszában jár, eredményeit nyomon kell követni. A Carsten-Koch II szakértői munkacsoport ajánlásainak megfelelően további intézkedésekre van szükség a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak támogatása céljából. E tekintetben úgy tűnik, az alacsony iskolai végzettség, a csekély munkaerő-piaci tapasztalat, a fiatal életkor vagy a migráns háttér számít kulcstényezőnek. A migráns hátterű személyek munkaerő-piaci potenciáljának kihasználása továbbra is általánosan alacsony. Az oktatásra fordított kiadások magas szintje ellenére a dániai oktatási eredmények csak átlagosak, különösen a migráns hátterű tanulók körében. E kihívás megválaszolására az alapfokú és alsó középfokú oktatási rendszer, illetve a szakoktatási és -képzési rendszer reformja szolgál. Az oktatási eredmények javítása érdekében az oktatási reformok teljes körű végrehajtása szükséges.

| (10) | A dán gazdaság élénkítéséhez elengedhetetlen a versenyképesség fokozása. E tekintetben döntő fontosságú a termelékenység növekedése, amely azonban a belépési korlátok és a szabályozásból eredő terhek miatt az elmúlt két évtizedben általában gyenge volt a hazai piacot ellátó szolgáltatási ágazatokban. A termelékenységi bizottság az építőipart és a kiskereskedelmet azonosította olyan területként, ahol a termelékenység javítható. A kiskereskedelmi létesítményekre vonatkozó szabályozások nagyon szigorúak, és eddig nem tettek lépéseket enyhítésükre. Az építőiparban az igen szigorú építési szabályzatok és a tanúsítási rendszerek nagy száma jellemző. A kormány 2014 novemberében építőipari stratégiát terjesztett elő. A stratégia pozitív célokat tűz ki, például a szabályok egyszerűsítését, az építési engedélykérelmek műszaki elemeinek ésszerűsítését, nemzetközi szabványok bevezetését, a nemzeti szabványok harmonizációját és az építési engedélyek kiadásához szükséges idő csökkentését. A stratégiát azonban még teljes egészében konkrét intézkedésekké kell formálni. Még mindig léteznek egymást átfedő engedélyezési és tanúsítási rendszerek, amelyek egyes esetekben a határokon átnyúló szolgáltatások ideiglenes nyújtására is érvényesek. Emellett a más tagállamokban kiadott engedélyeket és tanúsítványokat nem mindig veszik figyelembe a szolgáltatók dániai letelepedésekor. |
| --- | --- |

(10)

A dán gazdaság élénkítéséhez elengedhetetlen a versenyképesség fokozása. E tekintetben döntő fontosságú a termelékenység növekedése, amely azonban a belépési korlátok és a szabályozásból eredő terhek miatt az elmúlt két évtizedben általában gyenge volt a hazai piacot ellátó szolgáltatási ágazatokban. A termelékenységi bizottság az építőipart és a kiskereskedelmet azonosította olyan területként, ahol a termelékenység javítható. A kiskereskedelmi létesítményekre vonatkozó szabályozások nagyon szigorúak, és eddig nem tettek lépéseket enyhítésükre. Az építőiparban az igen szigorú építési szabályzatok és a tanúsítási rendszerek nagy száma jellemző. A kormány 2014 novemberében építőipari stratégiát terjesztett elő. A stratégia pozitív célokat tűz ki, például a szabályok egyszerűsítését, az építési engedélykérelmek műszaki elemeinek ésszerűsítését, nemzetközi szabványok bevezetését, a nemzeti szabványok harmonizációját és az építési engedélyek kiadásához szükséges idő csökkentését. A stratégiát azonban még teljes egészében konkrét intézkedésekké kell formálni. Még mindig léteznek egymást átfedő engedélyezési és tanúsítási rendszerek, amelyek egyes esetekben a határokon átnyúló szolgáltatások ideiglenes nyújtására is érvényesek. Emellett a más tagállamokban kiadott engedélyeket és tanúsítványokat nem mindig veszik figyelembe a szolgáltatók dániai letelepedésekor.

| (11) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–2. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(11)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–2. ajánlás tükrözi.

| (12) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(12)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Dánia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2016-ban. |
| --- | --- |

1.

Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2016-ban.

| 2. | Fokozza a termelékenységet, különösen a hazai piacot ellátó szolgáltatási ágazatokban, ideértve az építőipart és a kiskereskedelmet. Enyhítse a kiskereskedelmi létesítményekre vonatkozó korlátozásokat, és hozzon további intézkedéseket az engedélyezési és tanúsítási rendszerek miatt az építőiparban még fennálló akadályok felszámolása céljából. |
| --- | --- |

2.

Fokozza a termelékenységet, különösen a hazai piacot ellátó szolgáltatási ágazatokban, ideértve az építőipart és a kiskereskedelmet. Enyhítse a kiskereskedelmi létesítményekre vonatkozó korlátozásokat, és hozzon további intézkedéseket az engedélyezési és tanúsítási rendszerek miatt az építőiparban még fennálló akadályok felszámolása céljából.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Dánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 17. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/39

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Észtország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/11)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Észtország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Észtország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Észtország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Észtország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Észtország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Észtország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Észtországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Észtország által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Észtországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Észtország által elért eredményeket.

| (7) | Észtország nem nyújtott be nemzeti reformprogramot a határidőig. |
| --- | --- |

(7)

Észtország nem nyújtott be nemzeti reformprogramot a határidőig.

| (8) | Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A hivatalba lépő kormány nem nyújtott be stabilitási programot a határidőig. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2014-ben elért államháztartási többlet várhatóan 2015-ben a GDP 0,2 %-át, 2016-ban pedig a GDP 0,1 %-át kitevő hiányba fordul át. Az államadósság-ráta a becslések szerint fokozatosan, a 2014-ben a GDP 10,6 %-át kitevő értékről 2016-ra a GDP 10 %-a alá csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben fennáll a középtávú költségvetési céltól való kismértékű eltérés kockázata, mivel a strukturális egyenleg várhatóan a GDP 0,4 %-át kitevő mértékben eltér a középtávú céltól. Az előrejelzés szerint az eltérés 2016-ban jelentőssé válik, amikor a GDP 0,4 %-ának megfelelő javulásra lenne szükség, de a strukturális egyenlegnek a GDP 0,3 %-át kitevő romlása várható. Következésképp 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. Az értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Észtország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A hivatalba lépő kormány nem nyújtott be stabilitási programot a határidőig. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2014-ben elért államháztartási többlet várhatóan 2015-ben a GDP 0,2 %-át, 2016-ban pedig a GDP 0,1 %-át kitevő hiányba fordul át. Az államadósság-ráta a becslések szerint fokozatosan, a 2014-ben a GDP 10,6 %-át kitevő értékről 2016-ra a GDP 10 %-a alá csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben fennáll a középtávú költségvetési céltól való kismértékű eltérés kockázata, mivel a strukturális egyenleg várhatóan a GDP 0,4 %-át kitevő mértékben eltér a középtávú céltól. Az előrejelzés szerint az eltérés 2016-ban jelentőssé válik, amikor a GDP 0,4 %-ának megfelelő javulásra lenne szükség, de a strukturális egyenlegnek a GDP 0,3 %-át kitevő romlása várható. Következésképp 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. Az értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Észtország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Észtország foglalkoztatási rátája elérte a munkaképes korú népesség 74,5 %-át 2014 harmadik negyedévében, a munkanélküliségi ráta pedig 7,6 %-ra, 2009 óta a legalacsonyabb szintre esett vissza. A tartósan munkanélküliek aránya jóval az uniós átlag alatt van. Mindazonáltal a zsugorodó munkaerő-állomány alacsony munkatermelékenységgel társulva közép-, illetve hosszú távú problémává válik. A munkaképességgel összefüggő ambiciózus reform végrehajtása csak nemrégiben kezdődött. Noha számos adóügyi intézkedést fogadtak el a munkaerő-piaci részvétel növelése érdekében, ezek nem kifejezetten az alacsony keresetűeket célozzák. A nemek közötti bérszakadék a legszélesebbek között van az Unióban. A gyermekgondozási létesítmények hiánya megnehezíti a fiatal szülők, különösen az anyák visszatérését a munkaerőpiacra. A munkaalapú tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevő tanulók aránya is alacsony. Hiány mutatkozik a technológiai és tudományos területeken végzettekből. Az önkormányzati szociális szolgáltatások minősége egyenetlen. |
| --- | --- |

(9)

Észtország foglalkoztatási rátája elérte a munkaképes korú népesség 74,5 %-át 2014 harmadik negyedévében, a munkanélküliségi ráta pedig 7,6 %-ra, 2009 óta a legalacsonyabb szintre esett vissza. A tartósan munkanélküliek aránya jóval az uniós átlag alatt van. Mindazonáltal a zsugorodó munkaerő-állomány alacsony munkatermelékenységgel társulva közép-, illetve hosszú távú problémává válik. A munkaképességgel összefüggő ambiciózus reform végrehajtása csak nemrégiben kezdődött. Noha számos adóügyi intézkedést fogadtak el a munkaerő-piaci részvétel növelése érdekében, ezek nem kifejezetten az alacsony keresetűeket célozzák. A nemek közötti bérszakadék a legszélesebbek között van az Unióban. A gyermekgondozási létesítmények hiánya megnehezíti a fiatal szülők, különösen az anyák visszatérését a munkaerőpiacra. A munkaalapú tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevő tanulók aránya is alacsony. Hiány mutatkozik a technológiai és tudományos területeken végzettekből. Az önkormányzati szociális szolgáltatások minősége egyenetlen.

| (10) | A kormány 2014 elején elfogadott egy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiát, az ezt végrehajtó programokat pedig 2015 márciusában jelentették be. Folyamatban van a szakképzési rendszer tantervreformja, az egész életen át tartó tanulásban való részvétel pedig nőtt. A parlament 2015 elején elfogadta a felnőttképzési törvényt és a szakmákról szóló törvényt. A szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés vonzereje továbbra is problematikus. Javultak a kutatási és innovációs rendszerek, valamint hatékonyabbá vált a vállalkozások, a felsőoktatás és a kutatóintézmények közötti együttműködés. A kutatás-fejlesztési és innovációs stratégia és a vállalkozási növekedési stratégia keretében a kutatásra és innovációra fordított állami támogatás azonban nem kellően koordinált, és annak az intelligens szakosodás korlátozott számú területére kellene összpontosulnia. A felsőoktatási rendszert, különös tekintettel a tudományra és technológiára, még jobban össze kell hangolni a vállalkozások és kutatóintézmények igényeivel. A szellemi tulajdonba való beruházás szintje alacsony, és csak kevés vállalkozás működik együtt kutatóintézetekkel. |
| --- | --- |

(10)

A kormány 2014 elején elfogadott egy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiát, az ezt végrehajtó programokat pedig 2015 márciusában jelentették be. Folyamatban van a szakképzési rendszer tantervreformja, az egész életen át tartó tanulásban való részvétel pedig nőtt. A parlament 2015 elején elfogadta a felnőttképzési törvényt és a szakmákról szóló törvényt. A szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés vonzereje továbbra is problematikus. Javultak a kutatási és innovációs rendszerek, valamint hatékonyabbá vált a vállalkozások, a felsőoktatás és a kutatóintézmények közötti együttműködés. A kutatás-fejlesztési és innovációs stratégia és a vállalkozási növekedési stratégia keretében a kutatásra és innovációra fordított állami támogatás azonban nem kellően koordinált, és annak az intelligens szakosodás korlátozott számú területére kellene összpontosulnia. A felsőoktatási rendszert, különös tekintettel a tudományra és technológiára, még jobban össze kell hangolni a vállalkozások és kutatóintézmények igényeivel. A szellemi tulajdonba való beruházás szintje alacsony, és csak kevés vállalkozás működik együtt kutatóintézetekkel.

| (11) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Észtország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Észtország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(11)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Észtország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Észtország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

| (12) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(12)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (13) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Észtországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(13)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Észtországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Észtország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ben és 2016-ban. |
| --- | --- |

1.

Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ben és 2016-ban.

| 2. | Javítsa a munkaerő-piaci részvételt, többek között a munkaképességgel összefüggő reform végrehajtásával. Javítsa a munkára való ösztönzést az alacsony jövedelműekre irányuló intézkedések révén. Hozzon intézkedéseket a nemek közötti bérszakadék szűkítésére. Biztosítson minőségi szociális szolgáltatásokat, továbbá gyermekgondozási szolgáltatásokat helyi szinten. |
| --- | --- |

2.

Javítsa a munkaerő-piaci részvételt, többek között a munkaképességgel összefüggő reform végrehajtásával. Javítsa a munkára való ösztönzést az alacsony jövedelműekre irányuló intézkedések révén. Hozzon intézkedéseket a nemek közötti bérszakadék szűkítésére. Biztosítson minőségi szociális szolgáltatásokat, továbbá gyermekgondozási szolgáltatásokat helyi szinten.

| 3. | Növelje a szakképzésben való részvételt, valamint annak munkaerő-piaci relevanciáját, mindenekelőtt a tanulószerződéses gyakorlati képzések elérhetőségének javításával. A kutatásra és innovációra fordított állami támogatást koordinált módon hajtsa végre és az intelligens szakosodás korlátozott számú területére összpontosítsa. |
| --- | --- |

3.

Növelje a szakképzésben való részvételt, valamint annak munkaerő-piaci relevanciáját, mindenekelőtt a tanulószerződéses gyakorlati képzések elérhetőségének javításával. A kutatásra és innovációra fordított állami támogatást koordinált módon hajtsa végre és az intelligens szakosodás korlátozott számú területére összpontosítsa.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Észtország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 25. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/42

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Írország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/12)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el (4) Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Írország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Írország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el (4) Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Írország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Írország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Írországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Írországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Írországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Írország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Írországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Írországban 2013-ban lezárult az EU–IMF pénzügyi segítségnyújtási program, és az ország jelenleg a programot követő utólagos felügyelet, valamint az európai szemeszter keretében történő felügyelet alatt áll. A gazdasági kilátások jelentős javulása ellenére bizonyos kockázatok továbbra is különös figyelmet igényelnek: a magán- és az állami szektor nagyfokú eladósodottsága; a pénzügyi szektort érintő, továbbra is fennálló kihívások, különös tekintettel a bankok nyereségességére; valamint a strukturális munkanélküliség magas szintje által jellemzett munkaerőpiacot érintő kiigazítások. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Írországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Írország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Írországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Írországban 2013-ban lezárult az EU–IMF pénzügyi segítségnyújtási program, és az ország jelenleg a programot követő utólagos felügyelet, valamint az európai szemeszter keretében történő felügyelet alatt áll. A gazdasági kilátások jelentős javulása ellenére bizonyos kockázatok továbbra is különös figyelmet igényelnek: a magán- és az állami szektor nagyfokú eladósodottsága; a pénzügyi szektort érintő, továbbra is fennálló kihívások, különös tekintettel a bankok nyereségességére; valamint a strukturális munkanélküliség magas szintje által jellemzett munkaerőpiacot érintő kiigazítások.

| (7) | Írország 2015. április 29-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Írország 2015. április 29-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Írország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány a Tanács által meghatározott határidővel összhangban a túlzott hiány kiigazítását 2015-re tervezi. Ezt követően a terv szerint 2019-re érik el a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést. A kormány tervei szerint az államháztartási hiány 2015-ben a GDP 2,3 %-ára csökken, majd 2019-re a GDP 0,7 %-át kitevő többletbe fordul. A stabilitási program szerint az államadósság-ráta a 2014. évi 109,7 %-ról várhatóan a GDP 105,0 %-ára csökken 2015-ben, majd fokozatosan a GDP 89,4 %-ára 2019-ben. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re vonatkozóan optimista, 2016-ra pedig megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása 2015-ben várható. A 2011–2015 közötti költségvetési erőfeszítés a becslések szerint elmarad az ajánlottól, de a program során és azt követően hozott diszkrecionális intézkedések összege összhangban van az előírttal. Feltételezve a túlzott hiány tervek szerinti, időben történő és tartós kiigazítását, Írország 2016-tól a Paktum prevenciós ága alá tartozik majd. A tervezett hiánycélok elérését és a középtávú költségvetési cél felé való haladást 2016-tól alátámasztó intézkedéseket nem részletezték kellően. Ezért a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése fényében úgy tűnik, hogy 2016-ban fennáll a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető kiigazítástól való jelentős eltérés kockázata, és abban az évben további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Írország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Írország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány a Tanács által meghatározott határidővel összhangban a túlzott hiány kiigazítását 2015-re tervezi. Ezt követően a terv szerint 2019-re érik el a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést. A kormány tervei szerint az államháztartási hiány 2015-ben a GDP 2,3 %-ára csökken, majd 2019-re a GDP 0,7 %-át kitevő többletbe fordul. A stabilitási program szerint az államadósság-ráta a 2014. évi 109,7 %-ról várhatóan a GDP 105,0 %-ára csökken 2015-ben, majd fokozatosan a GDP 89,4 %-ára 2019-ben. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re vonatkozóan optimista, 2016-ra pedig megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása 2015-ben várható. A 2011–2015 közötti költségvetési erőfeszítés a becslések szerint elmarad az ajánlottól, de a program során és azt követően hozott diszkrecionális intézkedések összege összhangban van az előírttal. Feltételezve a túlzott hiány tervek szerinti, időben történő és tartós kiigazítását, Írország 2016-tól a Paktum prevenciós ága alá tartozik majd. A tervezett hiánycélok elérését és a középtávú költségvetési cél felé való haladást 2016-tól alátámasztó intézkedéseket nem részletezték kellően. Ezért a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése fényében úgy tűnik, hogy 2016-ban fennáll a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető kiigazítástól való jelentős eltérés kockázata, és abban az évben további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Írország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Az adóreformok hozzájárultak a költségvetési kiigazításhoz, de tovább kell csökkenteni a torzulásokat, javítani kell az adórendszer hatékonyságát, és erősíteni kell növekedés- és környezetbarát jellegét. Az ingatlanadó rendszeresített adóvá alakult, de az adóalap továbbra is viszonylag szűk, mivel bizonyos nem lakáscélú ingatlanok nem tartoznak az adófizetési kötelezettség alá. A társadalombiztosítási járulékok összetett rendszere miatt bonyolultak a munkát terhelő adók. A csökkentett adókulcsok és a mentességek miatt korlátozott a fogyasztási és környezetvédelmi adók alapja. A hozzáadottérték-adó nulla és csökkentett kulcsa az uniós átlagnál kevésbé hatékonnyá teszi ezt az adót, és úgy tűnik, nem értékelik módszeresen az ilyen adókiadásokat. Szükség lenne a környezetvédelmi adók hatékonyságának javítására és a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésére is. Az adóügyi illetőség szabályainak közelmúltbeli módosítása örvendetes, noha hatását csak idővel lehet értékelni. Az elmúlt években megtörtént a költségvetési keret jelentős reformja. Az új szabályok és eljárások, különösen a középtávú kiadási keret várhatóan védelmet nyújtanak a prociklikus költségvetési politikával szemben, és a költségvetési stabilitáshoz elengedhetetlenek. Mindazonáltal a jelenlegi szabályok szerint a kormánynak jelentős diszkrecionális jogköre van a kiadások felső határának előre meghatározott kereteken felüli módosítására, ami gyengíti a középtávú költségvetési terveket. |
| --- | --- |

(9)

Az adóreformok hozzájárultak a költségvetési kiigazításhoz, de tovább kell csökkenteni a torzulásokat, javítani kell az adórendszer hatékonyságát, és erősíteni kell növekedés- és környezetbarát jellegét. Az ingatlanadó rendszeresített adóvá alakult, de az adóalap továbbra is viszonylag szűk, mivel bizonyos nem lakáscélú ingatlanok nem tartoznak az adófizetési kötelezettség alá. A társadalombiztosítási járulékok összetett rendszere miatt bonyolultak a munkát terhelő adók. A csökkentett adókulcsok és a mentességek miatt korlátozott a fogyasztási és környezetvédelmi adók alapja. A hozzáadottérték-adó nulla és csökkentett kulcsa az uniós átlagnál kevésbé hatékonnyá teszi ezt az adót, és úgy tűnik, nem értékelik módszeresen az ilyen adókiadásokat. Szükség lenne a környezetvédelmi adók hatékonyságának javítására és a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésére is. Az adóügyi illetőség szabályainak közelmúltbeli módosítása örvendetes, noha hatását csak idővel lehet értékelni. Az elmúlt években megtörtént a költségvetési keret jelentős reformja. Az új szabályok és eljárások, különösen a középtávú kiadási keret várhatóan védelmet nyújtanak a prociklikus költségvetési politikával szemben, és a költségvetési stabilitáshoz elengedhetetlenek. Mindazonáltal a jelenlegi szabályok szerint a kormánynak jelentős diszkrecionális jogköre van a kiadások felső határának előre meghatározott kereteken felüli módosítására, ami gyengíti a középtávú költségvetési terveket.

| (10) | Az egészségügyi közkiadások viszonylag magasak, jóllehet a népesség egészségi állapotára vonatkozó mutatók általánosságban nem jobbak, mint az EU többi részében. Az elmúlt években hatékonyságnövelést sikerült elérni. Az egészségügyi rendszer ettől függetlenül mélyebb strukturális reformokra szorul a népesség elöregedésére tekintettel a várt költségnövekedés megfékezése, és a kedvező egészségügyi eredmények fenntartása érdekében. Írország egypilléres univerzális egészségbiztosítási rendszert kíván bevezetni középtávon, és a jövőbeli egészségügyre vonatkozó stratégia keretében reformokat hajt végre. Egyes sürgető kihívások kezelése és a költséghatékonyság javítása érdekében köztes lépésekkel hajtják végre az általános egészségbiztosítás bevezetését. Az e-egészségügyi eszközök, a tevékenységalapú finanszírozás és az orvosi rendelvényeket érintő jobb gyakorlatok tényleges bevezetése jelentős mértékben növelheti a költséghatékonyságot. Ugyanakkor továbbra is fennáll a gyógyszerekre fordított állami kiadások csökkentésének lehetősége, különös tekintettel a szabadalmaztatott gyógyszerekre, amely kiadás jóval meghaladja az uniós átlagot. |
| --- | --- |

(10)

Az egészségügyi közkiadások viszonylag magasak, jóllehet a népesség egészségi állapotára vonatkozó mutatók általánosságban nem jobbak, mint az EU többi részében. Az elmúlt években hatékonyságnövelést sikerült elérni. Az egészségügyi rendszer ettől függetlenül mélyebb strukturális reformokra szorul a népesség elöregedésére tekintettel a várt költségnövekedés megfékezése, és a kedvező egészségügyi eredmények fenntartása érdekében. Írország egypilléres univerzális egészségbiztosítási rendszert kíván bevezetni középtávon, és a jövőbeli egészségügyre vonatkozó stratégia keretében reformokat hajt végre. Egyes sürgető kihívások kezelése és a költséghatékonyság javítása érdekében köztes lépésekkel hajtják végre az általános egészségbiztosítás bevezetését. Az e-egészségügyi eszközök, a tevékenységalapú finanszírozás és az orvosi rendelvényeket érintő jobb gyakorlatok tényleges bevezetése jelentős mértékben növelheti a költséghatékonyságot. Ugyanakkor továbbra is fennáll a gyógyszerekre fordított állami kiadások csökkentésének lehetősége, különös tekintettel a szabadalmaztatott gyógyszerekre, amely kiadás jóval meghaladja az uniós átlagot.

| (11) | Írországban az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők aránya a legmagasabbak közé tartozik az Unióban. Ez súlyos szociális problémákat teremt és növeli a gyermekszegénység kockázatát. Mivel az alacsony munkaintenzitás különösen nagy probléma az egyszülős háztartások körében, az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő gyermekek aránya közel háromszorosa az uniós átlagnak. Az inaktivitási csapdák kezelésében történt némi előrelépés bizonyos szociális juttatások működésének megváltoztatása révén. Ennek ellenére az egész napos gyermekgondozáshoz való hozzáférés továbbra is korlátozott és drága, ami akadályozza a nők és az egyedülálló szülők munkaerő-piaci részvételét. |
| --- | --- |

(11)

Írországban az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők aránya a legmagasabbak közé tartozik az Unióban. Ez súlyos szociális problémákat teremt és növeli a gyermekszegénység kockázatát. Mivel az alacsony munkaintenzitás különösen nagy probléma az egyszülős háztartások körében, az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő gyermekek aránya közel háromszorosa az uniós átlagnak. Az inaktivitási csapdák kezelésében történt némi előrelépés bizonyos szociális juttatások működésének megváltoztatása révén. Ennek ellenére az egész napos gyermekgondozáshoz való hozzáférés továbbra is korlátozott és drága, ami akadályozza a nők és az egyedülálló szülők munkaerő-piaci részvételét.

| (12) | Az erősebb makrogazdasági környezetben a kkv-k helyzete általánosságban javult, de pénzügyi helyzetük igen különböző; viszonylag kis részük még mindig korábbról fennmaradt problémákkal küzd, és az ágazaton belül itt van a legnagyobb szükség a hitelállomány további leépítésére. A hitelek iránti kereslet szintén az élénkülés jeleit mutatja. A kkv-k a beruházásokhoz továbbra is nagymértékben banki finanszírozásra támaszkodnak; nem banki finanszírozási források viszonylag szűk körben állnak rendelkezésre. A gazdasági fellendülés és a belföldi kereslet erősödésével a kínálati oldali korlátok vélhetően egyre meghatározóbbá válnak, ha nem sikerül a hitelezés csatornáit megfelelően helyreállítani és a finanszírozási forrásokat diverzifikálni; ez pedig elengedhetetlen lenne a beruházások és a növekedési kilátások szempontjából. Jelentős szakpolitikai kezdeményezések történtek a kkv-k finanszírozáshoz jutásának támogatása és hosszabb lejáratú új termékek bevezetése érdekében. Ezek közé tartozik az ír stratégiai bankszövetség (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI)), az ír stratégiai beruházási alap (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF)) és más programok létrehozása. Mindazonáltal – bár még csak nemrég kezdték meg működésüket – néhány ilyen program kihasználtsága eddig alacsony volt, és az SBCI és az ISIF eredményességét és hatását csak a tapasztalatok fényében lehet majd megítélni. |
| --- | --- |

(12)

Az erősebb makrogazdasági környezetben a kkv-k helyzete általánosságban javult, de pénzügyi helyzetük igen különböző; viszonylag kis részük még mindig korábbról fennmaradt problémákkal küzd, és az ágazaton belül itt van a legnagyobb szükség a hitelállomány további leépítésére. A hitelek iránti kereslet szintén az élénkülés jeleit mutatja. A kkv-k a beruházásokhoz továbbra is nagymértékben banki finanszírozásra támaszkodnak; nem banki finanszírozási források viszonylag szűk körben állnak rendelkezésre. A gazdasági fellendülés és a belföldi kereslet erősödésével a kínálati oldali korlátok vélhetően egyre meghatározóbbá válnak, ha nem sikerül a hitelezés csatornáit megfelelően helyreállítani és a finanszírozási forrásokat diverzifikálni; ez pedig elengedhetetlen lenne a beruházások és a növekedési kilátások szempontjából. Jelentős szakpolitikai kezdeményezések történtek a kkv-k finanszírozáshoz jutásának támogatása és hosszabb lejáratú új termékek bevezetése érdekében. Ezek közé tartozik az ír stratégiai bankszövetség (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI)), az ír stratégiai beruházási alap (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF)) és más programok létrehozása. Mindazonáltal – bár még csak nemrég kezdték meg működésüket – néhány ilyen program kihasználtsága eddig alacsony volt, és az SBCI és az ISIF eredményességét és hatását csak a tapasztalatok fényében lehet majd megítélni.

| (13) | Írország jól haladt előre belföldi bankjainak szerkezetátalakítása, méretcsökkentése és feltőkésítése terén. A bankok finanszírozási profilja helyreállt, és a nyereségesség tovább javul. A visszamaradt kihívások azonban kritikusak. A nemteljesítő hitelek magas állománya csak lassan csökken, és továbbra is visszafogja a bankok gazdaságélénkítő kapacitását. Az ilyen hitelek 2014 negyedik negyedévében a három legnagyobb belföldi bank összes hitelének 23,2 %-át tették ki, ami az egyik legmagasabb arány az Unióban. Noha a bankok a jelzáloghitel-hátralékok rendezésére vonatkozó céljaikat folyamatosan teljesítik, a legrégebben (720 napot meghaladóan) fennálló hátralékok továbbra is halmozódnak, és 2014 negyedik negyedévében elérték a teljes hitelállomány 9,8 %-át. Előrelépés történik a fenntartható átstrukturálási megoldások végrehajtása terén; áprilisban az ír központi bank felszólította a bankokat, hogy 2015 végére a hitelfelvevők nagy többségére vonatkozóan dolgozzák ki a megoldásokat. Mindazonáltal a bankok nagymértékben támaszkodtak a tőke- vagy a kamatfizetés átütemezését jelentő, a fizetési haladék biztosításának szokásos technikáira, ahelyett, hogy csökkentették volna ezek összegét. A bankok emellett leginkább jogi úton próbálják rábírni hátralékkal rendelkező ügyfeleiket az együttműködésre. A központi hitelnyilvántartás tervezett bevezetése lassan haladt annak ellenére, hogy a felügyelet, a hitelbírálat és a kockázatkezelés javítása szempontjából kulcsfontosságú. |
| --- | --- |

(13)

Írország jól haladt előre belföldi bankjainak szerkezetátalakítása, méretcsökkentése és feltőkésítése terén. A bankok finanszírozási profilja helyreállt, és a nyereségesség tovább javul. A visszamaradt kihívások azonban kritikusak. A nemteljesítő hitelek magas állománya csak lassan csökken, és továbbra is visszafogja a bankok gazdaságélénkítő kapacitását. Az ilyen hitelek 2014 negyedik negyedévében a három legnagyobb belföldi bank összes hitelének 23,2 %-át tették ki, ami az egyik legmagasabb arány az Unióban. Noha a bankok a jelzáloghitel-hátralékok rendezésére vonatkozó céljaikat folyamatosan teljesítik, a legrégebben (720 napot meghaladóan) fennálló hátralékok továbbra is halmozódnak, és 2014 negyedik negyedévében elérték a teljes hitelállomány 9,8 %-át. Előrelépés történik a fenntartható átstrukturálási megoldások végrehajtása terén; áprilisban az ír központi bank felszólította a bankokat, hogy 2015 végére a hitelfelvevők nagy többségére vonatkozóan dolgozzák ki a megoldásokat. Mindazonáltal a bankok nagymértékben támaszkodtak a tőke- vagy a kamatfizetés átütemezését jelentő, a fizetési haladék biztosításának szokásos technikáira, ahelyett, hogy csökkentették volna ezek összegét. A bankok emellett leginkább jogi úton próbálják rábírni hátralékkal rendelkező ügyfeleiket az együttműködésre. A központi hitelnyilvántartás tervezett bevezetése lassan haladt annak ellenére, hogy a felügyelet, a hitelbírálat és a kockázatkezelés javítása szempontjából kulcsfontosságú.

| (14) | A munkaerő-piaci helyzet 2013 óta javult, újjáéledt a magánszektorban a munkahelyteremtés, és stabilan csökkent a munkanélküliség. Ennek ellenére még mindig magas a munkanélküliségi ráta, és a tartós munkanélküliség továbbra is súlyos probléma. Fennáll annak a kockázata, hogy a ciklikus munkanélküliség részben strukturálissá válhat, mivel a gazdaság egyensúlyának helyreállítása során strukturális munkaerőhiány lépett fel. Az ifjúsági munkanélküliség még mindig jóval magasabb, mint a válság előtti időszakban. Az aktivizálási reformok jelentős eredményeket értek el az elmúlt években, de továbbra is kérdések merülnek fel a meglévő aktivizálási politikák és képzési programok hatékonyságával, valamint a foglalkoztatási szolgálatok arra vonatkozó képességével kapcsolatban, hogy a szükséges mértékben tudjanak eredményeket felmutatni. A nemrég elindított Job Path kezdeményezés pozitív fejlemény; hatékonyságát még vizsgálni kell. A továbbképzési rendszer a múltban nem tudta biztosítani azokat a készségeket, amelyekre az egyensúlyba hozott gazdaságnak szüksége van, és a reformok csak nemrég kezdődtek. |
| --- | --- |

(14)

A munkaerő-piaci helyzet 2013 óta javult, újjáéledt a magánszektorban a munkahelyteremtés, és stabilan csökkent a munkanélküliség. Ennek ellenére még mindig magas a munkanélküliségi ráta, és a tartós munkanélküliség továbbra is súlyos probléma. Fennáll annak a kockázata, hogy a ciklikus munkanélküliség részben strukturálissá válhat, mivel a gazdaság egyensúlyának helyreállítása során strukturális munkaerőhiány lépett fel. Az ifjúsági munkanélküliség még mindig jóval magasabb, mint a válság előtti időszakban. Az aktivizálási reformok jelentős eredményeket értek el az elmúlt években, de továbbra is kérdések merülnek fel a meglévő aktivizálási politikák és képzési programok hatékonyságával, valamint a foglalkoztatási szolgálatok arra vonatkozó képességével kapcsolatban, hogy a szükséges mértékben tudjanak eredményeket felmutatni. A nemrég elindított Job Path kezdeményezés pozitív fejlemény; hatékonyságát még vizsgálni kell. A továbbképzési rendszer a múltban nem tudta biztosítani azokat a készségeket, amelyekre az egyensúlyba hozott gazdaságnak szüksége van, és a reformok csak nemrég kezdődtek.

| (15) | A jogi szolgáltatások költsége továbbra is magas, és még igazodnia kell a többi szakmai szolgáltatás költségéhez. A kiigazítás ezen a téren fontos, mivel a jogi szolgáltatások a gazdaság minden ágazatában inputot jelentenek, és költségük kihat Írország versenyképességére. A jogi szolgáltatások szabályozási keretének a verseny növelését és a költségek csökkentését célzó reformja már régóta fennálló projekt, amely iránt a hatóságok elkötelezettek. Mindazonáltal nem fogadták el a 2011-ben előterjesztett, a jogi szolgáltatások szabályozásáról szóló törvényt. Emellett a költségek tényleges csökkentését csak akkor lehet elérni, ha a tervezett szabályozási keret versenyt növelő és a költségeket csökkentő rendelkezéseit megtartják és beépítik abba a szabályzatba, amelyet a felállítandó, jogi szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóság fog kibocsátani. A Bizottság ezért az európai szemeszter keretében továbbra is nyomon követi az e területen elért haladást. |
| --- | --- |

(15)

A jogi szolgáltatások költsége továbbra is magas, és még igazodnia kell a többi szakmai szolgáltatás költségéhez. A kiigazítás ezen a téren fontos, mivel a jogi szolgáltatások a gazdaság minden ágazatában inputot jelentenek, és költségük kihat Írország versenyképességére. A jogi szolgáltatások szabályozási keretének a verseny növelését és a költségek csökkentését célzó reformja már régóta fennálló projekt, amely iránt a hatóságok elkötelezettek. Mindazonáltal nem fogadták el a 2011-ben előterjesztett, a jogi szolgáltatások szabályozásáról szóló törvényt. Emellett a költségek tényleges csökkentését csak akkor lehet elérni, ha a tervezett szabályozási keret versenyt növelő és a költségeket csökkentő rendelkezéseit megtartják és beépítik abba a szabályzatba, amelyet a felállítandó, jogi szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóság fog kibocsátani. A Bizottság ezért az európai szemeszter keretében továbbra is nyomon követi az e területen elért haladást.

| (16) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Írország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Írországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Írország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Írországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (17) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi.

| (18) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 4. ajánlás tükrözi.

| (19) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Írországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(19)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Írországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Írország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Biztosítsa a túlzott hiány tartós korrekcióját 2015-ben. A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A vártnál jobb gazdasági és pénzügyi helyzetből eredő többletbevételeket használja fel a hiány- és adósságcsökkentés felgyorsítására. Korlátozza a kiadások felső határának a konkrét és előre meghatározott kereteket meghaladó módosításához rendelkezésre álló diszkrecionális jogkört. Szélesítse az adóalapot és vizsgálja felül az adókiadásokat, többek között a hozzáadottérték-adó esetében. |
| --- | --- |

1.

Biztosítsa a túlzott hiány tartós korrekcióját 2015-ben. A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A vártnál jobb gazdasági és pénzügyi helyzetből eredő többletbevételeket használja fel a hiány- és adósságcsökkentés felgyorsítására. Korlátozza a kiadások felső határának a konkrét és előre meghatározott kereteket meghaladó módosításához rendelkezésre álló diszkrecionális jogkört. Szélesítse az adóalapot és vizsgálja felül az adókiadásokat, többek között a hozzáadottérték-adó esetében.

| 2. | Hozzon intézkedéseket az egészségügyi rendszer költséghatékonyságának növelésére, többek között a szabadalmaztatott gyógyszerekre fordított kiadások csökkentésével és az orvosi rendelvényeket érintő megfelelő gyakorlatok fokozatos átültetésével. Vezesse be a tevékenységalapú finanszírozást a közkórházak rendszerében. |
| --- | --- |

2.

Hozzon intézkedéseket az egészségügyi rendszer költséghatékonyságának növelésére, többek között a szabadalmaztatott gyógyszerekre fordított kiadások csökkentésével és az orvosi rendelvényeket érintő megfelelő gyakorlatok fokozatos átültetésével. Vezesse be a tevékenységalapú finanszírozást a közkórházak rendszerében.

| 3. | Tegyen lépéseket a háztartások munkaintenzitásának növelésére és a gyermekszegénység kockázatának kezelésére, ennek érdekében tegye fokozatossá a munkanélküliségi ellátásoknak és a kiegészítő támogatásoknak a foglalkoztatásba való visszatérést követő elvonását, és könnyítse meg a megfizethető egész napos gyermekgondozáshoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

3.

Tegyen lépéseket a háztartások munkaintenzitásának növelésére és a gyermekszegénység kockázatának kezelésére, ennek érdekében tegye fokozatossá a munkanélküliségi ellátásoknak és a kiegészítő támogatásoknak a foglalkoztatásba való visszatérést követő elvonását, és könnyítse meg a megfizethető egész napos gyermekgondozáshoz való hozzáférést.

| 4. | Véglegesítse 2015 végére a késedelmes jelzáloghitelek döntő többségére alkalmazandó tartós átstrukturálási megoldásokat, és erősítse meg az ír központi bank által gyakorolt ellenőrzést. Biztosítsa a bajban lévő kkv-knak nyújtott hitelek és a még meglévő kereskedelmiingatlan-hitelek átstrukturálására kialakított megoldások fenntarthatóságát, amihez az szükséges, hogy a bankok továbbra is értékeljék a kitűzött céljaikhoz viszonyított teljesítményüket. Tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a központi hitelnyilvántartás 2016-ra működőképes legyen. |
| --- | --- |

4.

Véglegesítse 2015 végére a késedelmes jelzáloghitelek döntő többségére alkalmazandó tartós átstrukturálási megoldásokat, és erősítse meg az ír központi bank által gyakorolt ellenőrzést. Biztosítsa a bajban lévő kkv-knak nyújtott hitelek és a még meglévő kereskedelmiingatlan-hitelek átstrukturálására kialakított megoldások fenntarthatóságát, amihez az szükséges, hogy a bankok továbbra is értékeljék a kitűzött céljaikhoz viszonyított teljesítményüket. Tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a központi hitelnyilvántartás 2016-ra működőképes legyen.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 29. o.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/46

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Spanyolország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/13)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Spanyolország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Spanyolország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Spanyolország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Spanyolország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Spanyolország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Spanyolország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Spanyolországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt – a folyó fizetési mérleg egyensúlyának helyreállítása terén az utóbbi években elért eredmények, valamint a hitelállomány csökkentését célzó jelentős erőfeszítések ellenére – az állami és magánszektor magas adósságállományával és az erőteljesen negatív nettó nemzetközi befektetési pozícióval összefüggő kockázatokra a továbbiakban is kiemelt figyelmet kell fordítani, tekintetbe véve az igen magas munkanélküliséget. Különösen fontos lenne olyan intézkedések meghozatala, amelyek csökkentik a spanyol gazdaságra gyakorolt – illetve annak méretéből adódóan az onnan a gazdasági és monetáris unióra átgyűrűző – negatív hatások kockázatát. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Spanyolországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt – a folyó fizetési mérleg egyensúlyának helyreállítása terén az utóbbi években elért eredmények, valamint a hitelállomány csökkentését célzó jelentős erőfeszítések ellenére – az állami és magánszektor magas adósságállományával és az erőteljesen negatív nettó nemzetközi befektetési pozícióval összefüggő kockázatokra a továbbiakban is kiemelt figyelmet kell fordítani, tekintetbe véve az igen magas munkanélküliséget. Különösen fontos lenne olyan intézkedések meghozatala, amelyek csökkentik a spanyol gazdaságra gyakorolt – illetve annak méretéből adódóan az onnan a gazdasági és monetáris unióra átgyűrűző – negatív hatások kockázatát.

| (7) | Spanyolország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Spanyolország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Spanyolország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja szerint a kormány úgy tervezi, hogy eléri a túlzotthiány-eljárásban meghatározott államháztartási hiánycélokat: 2015-ben a GDP 4,2 %-a, 2016-ban pedig annak 2,8 %-a a kitűzött cél. A kormány tervei szerint a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú cél 2019-ben valósul meg. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan a GDP 98,9 %-ának megfelelő mértéken tetőzik 2015-ben, és fokozatos csökkenést követően 2018-ra 93,2 %-ra esik vissza. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re megalapozott, az azt követő időszakra vonatkozóan pedig optimista. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a GDP-arányos hiány 2015-ben 4,5 %-ot, 2016-ban pedig 3,5 %-ot tesz majd ki. Így fennáll annak a kockázata, hogy a 2015-re és a 2016-ra meghatározott államháztartási hiánycélokat nem sikerül megvalósítani. Emellett a Spanyolország által a 2013–2016-os időszakra tervezett költségvetési kiigazítás mértéke várhatóan elmarad az ajánlottól, és 2015–2016-ban további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Spanyolország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Spanyolország tett némi előrehaladást a közszféra lejárt kereskedelmi tartozásainak felszámolása terén. 2014-ben Spanyolország előrelépést tett az egészségügyi, az oktatási és a szociális kiadások regionális szintű racionalizálására irányuló javaslatok meghatározása tekintetében is, ám ezeket a javaslatokat még nem fogadták el. A regionális szintű gyógyszer- és egészségügyi kiadásokra vonatkozó kiadási szabály bevezetéséről szóló jogszabálytervezetet azonban 2015. május 28-án elfogadták. |
| --- | --- |

(8)

Spanyolország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja szerint a kormány úgy tervezi, hogy eléri a túlzotthiány-eljárásban meghatározott államháztartási hiánycélokat: 2015-ben a GDP 4,2 %-a, 2016-ban pedig annak 2,8 %-a a kitűzött cél. A kormány tervei szerint a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú cél 2019-ben valósul meg. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan a GDP 98,9 %-ának megfelelő mértéken tetőzik 2015-ben, és fokozatos csökkenést követően 2018-ra 93,2 %-ra esik vissza. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re megalapozott, az azt követő időszakra vonatkozóan pedig optimista. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a GDP-arányos hiány 2015-ben 4,5 %-ot, 2016-ban pedig 3,5 %-ot tesz majd ki. Így fennáll annak a kockázata, hogy a 2015-re és a 2016-ra meghatározott államháztartási hiánycélokat nem sikerül megvalósítani. Emellett a Spanyolország által a 2013–2016-os időszakra tervezett költségvetési kiigazítás mértéke várhatóan elmarad az ajánlottól, és 2015–2016-ban további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Spanyolország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Spanyolország tett némi előrehaladást a közszféra lejárt kereskedelmi tartozásainak felszámolása terén. 2014-ben Spanyolország előrelépést tett az egészségügyi, az oktatási és a szociális kiadások regionális szintű racionalizálására irányuló javaslatok meghatározása tekintetében is, ám ezeket a javaslatokat még nem fogadták el. A regionális szintű gyógyszer- és egészségügyi kiadásokra vonatkozó kiadási szabály bevezetéséről szóló jogszabálytervezetet azonban 2015. május 28-án elfogadták.

| (9) | A költségvetési stabilitásról és a pénzügyi fenntarthatóságról szóló sarkalatos törvény preventív, korrekciós és végrehajtási intézkedéseinek végrehajtása lassan halad előre. Az egészségügyi ágazat költséghatékonysága javult, de továbbra is alapvetően fontos a gyógyszerkiadások növekedésének féken tartása és különösen a kórházak gyógyszerkiadásainak nyomon követése. A villamosenergia-rendszer tekintetében a hiányt 2014-ben eredményesen felszámolták, és a fizetésképtelenné vált útdíjas autópályák problémájára megoldást találtak, így csökkentek az államra háruló költségek. Ugyanakkor Spanyolország nem alakította ki a jövőben megvalósítandó nagy infrastrukturális projektek független értékelésének rendszerét. Végül, bár jelentős mértékben javult a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos adatok elérhetősége, regionális szinten még mindig van tennivaló ezen a téren: mindenekelőtt gondoskodni kell a stabilitási törvényben meghatározott átláthatóság és a többéves jelleg elvének betartásáról, a költségvetési számviteli szabályok konvergenciájáról, valamint a költségvetésen kívüli számlák szabályos használatáról. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési stabilitásról és a pénzügyi fenntarthatóságról szóló sarkalatos törvény preventív, korrekciós és végrehajtási intézkedéseinek végrehajtása lassan halad előre. Az egészségügyi ágazat költséghatékonysága javult, de továbbra is alapvetően fontos a gyógyszerkiadások növekedésének féken tartása és különösen a kórházak gyógyszerkiadásainak nyomon követése. A villamosenergia-rendszer tekintetében a hiányt 2014-ben eredményesen felszámolták, és a fizetésképtelenné vált útdíjas autópályák problémájára megoldást találtak, így csökkentek az államra háruló költségek. Ugyanakkor Spanyolország nem alakította ki a jövőben megvalósítandó nagy infrastrukturális projektek független értékelésének rendszerét. Végül, bár jelentős mértékben javult a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos adatok elérhetősége, regionális szinten még mindig van tennivaló ezen a téren: mindenekelőtt gondoskodni kell a stabilitási törvényben meghatározott átláthatóság és a többéves jelleg elvének betartásáról, a költségvetési számviteli szabályok konvergenciájáról, valamint a költségvetésen kívüli számlák szabályos használatáról.

| (10) | Némi előrelépés történt az adóügy területén, mivel átfogó adóreformot vezetnek be az adórendszer egyszerűsítése, továbbá a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző jellegének megerősítése érdekében. 2014. november 20-án adóreformot fogadtak el, amely 2015 januárjától hatályos, és a személyi jövedelemadóra és a társasági adóra terjed ki. Szintén történt némi előrelépés az adókijátszás elleni küzdelemben, a környezetvédelmi adók terén azonban csak korlátozott eredmények születtek. A spanyol bankszektor, különösen az állami támogatásban részesült bankok szerkezetátalakítása jól halad előre. Ezzel egyidejűleg a nem banki finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítését célzó közelmúltbeli intézkedések – legalábbis bizonyos mértékben – javították a vállalatok finanszírozáshoz jutási lehetőségeit, különös tekintettel arra, hogy a spanyol vállalatok jelentős mértékben függenek a banki hitelektől. E reformok teljes körű végrehajtása alapvetően fontos a források újraelosztásának elősegítéséhez és a folyamatban lévő kiigazítás támogatásához. Történt bizonyos mértékű előrehaladás a vállalatok fizetésképtelenségének kezelésére szolgáló rendszer még meglévő szűk keresztmetszeteinek felszámolása terén, és 2015. február 27-én elfogadták a magáncsődről szóló királyi törvényerejű rendeletet. A fizetésképtelenségi ügyek kezeléséhez rendelkezésre álló adminisztratív és igazságügyi kapacitásokat azonban tovább kell fejleszteni. |
| --- | --- |

(10)

Némi előrelépés történt az adóügy területén, mivel átfogó adóreformot vezetnek be az adórendszer egyszerűsítése, továbbá a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző jellegének megerősítése érdekében. 2014. november 20-án adóreformot fogadtak el, amely 2015 januárjától hatályos, és a személyi jövedelemadóra és a társasági adóra terjed ki. Szintén történt némi előrelépés az adókijátszás elleni küzdelemben, a környezetvédelmi adók terén azonban csak korlátozott eredmények születtek. A spanyol bankszektor, különösen az állami támogatásban részesült bankok szerkezetátalakítása jól halad előre. Ezzel egyidejűleg a nem banki finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítését célzó közelmúltbeli intézkedések – legalábbis bizonyos mértékben – javították a vállalatok finanszírozáshoz jutási lehetőségeit, különös tekintettel arra, hogy a spanyol vállalatok jelentős mértékben függenek a banki hitelektől. E reformok teljes körű végrehajtása alapvetően fontos a források újraelosztásának elősegítéséhez és a folyamatban lévő kiigazítás támogatásához. Történt bizonyos mértékű előrehaladás a vállalatok fizetésképtelenségének kezelésére szolgáló rendszer még meglévő szűk keresztmetszeteinek felszámolása terén, és 2015. február 27-én elfogadták a magáncsődről szóló királyi törvényerejű rendeletet. A fizetésképtelenségi ügyek kezeléséhez rendelkezésre álló adminisztratív és igazságügyi kapacitásokat azonban tovább kell fejleszteni.

| (11) | A tartós munkanélküliség magas szintje és a munkaerő-piaci szegmentáció továbbra is visszafogja a termelékenység növekedését, és rontja a spanyolországi munkafeltételeket. Ezzel kapcsolatban – figyelembe véve az igen magas munkanélküliségi rátát – szükség lehet arra, hogy rövid távon egyes ágazatokban és vállalatoknál a bérek a termelékenységnél kisebb mértékben növekedjenek, hogy lehetővé váljon munkahelyek teremtése és javuljon a versenyképesség. A szociális partnerek között előzetes átfogó szakmaközi megállapodás jött létre a 2015–2017-es időszakra vonatkozóan. Az előzetes megállapodás értelmében ágazati és vállalati tárgyalások révén érvényre kell juttatni azt az elvet, hogy a béreket a vállalatok közötti termelékenységbeli eltérésekkel összhangban célszerű emelni. A szabályozási reformok ellenére az ideiglenesen foglalkoztatott munkavállalók aránya továbbra is magas, különösen a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók körében. Ráadásul a kkv-alkalmazottak tekintetében bevezetett új típusú munkaszerződések és a munkaadók körében a határozatlan idejű foglalkoztatást ösztönző intézkedések által biztosított lehetőségeket a jelek szerint még nem használják ki teljes mértékben. A spanyol hatóságok bejelentették, hogy 2016 májusában értékelni fogják a munkaadók számára az új alkalmazottak felvételéhez kapcsolódóan nyújtott támogatások felhasználását.
  Az állami foglalkoztatási szolgálat és a szolgáltatásokat kiszervezés alapján nyújtó szervek teljesítménye alapvetően fontos az aktív munkaerő-piaci és aktivizálási politikák hatékonyságához és célirányos kialakításához, beleértve az eredményes átképzést is, amely lehetővé teszi a munkavállalók számára, hogy több új munkahelyet kínáló ágazatokba lépjenek át. Spanyolország korlátozott előrelépést tett az állami foglalkoztatási szolgálat korszerűsítésének felgyorsításában és a regionális különbségek kezelésében. |
| --- | --- |

(11)

A tartós munkanélküliség magas szintje és a munkaerő-piaci szegmentáció továbbra is visszafogja a termelékenység növekedését, és rontja a spanyolországi munkafeltételeket. Ezzel kapcsolatban – figyelembe véve az igen magas munkanélküliségi rátát – szükség lehet arra, hogy rövid távon egyes ágazatokban és vállalatoknál a bérek a termelékenységnél kisebb mértékben növekedjenek, hogy lehetővé váljon munkahelyek teremtése és javuljon a versenyképesség. A szociális partnerek között előzetes átfogó szakmaközi megállapodás jött létre a 2015–2017-es időszakra vonatkozóan. Az előzetes megállapodás értelmében ágazati és vállalati tárgyalások révén érvényre kell juttatni azt az elvet, hogy a béreket a vállalatok közötti termelékenységbeli eltérésekkel összhangban célszerű emelni. A szabályozási reformok ellenére az ideiglenesen foglalkoztatott munkavállalók aránya továbbra is magas, különösen a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók körében. Ráadásul a kkv-alkalmazottak tekintetében bevezetett új típusú munkaszerződések és a munkaadók körében a határozatlan idejű foglalkoztatást ösztönző intézkedések által biztosított lehetőségeket a jelek szerint még nem használják ki teljes mértékben. A spanyol hatóságok bejelentették, hogy 2016 májusában értékelni fogják a munkaadók számára az új alkalmazottak felvételéhez kapcsolódóan nyújtott támogatások felhasználását.

Az állami foglalkoztatási szolgálat és a szolgáltatásokat kiszervezés alapján nyújtó szervek teljesítménye alapvetően fontos az aktív munkaerő-piaci és aktivizálási politikák hatékonyságához és célirányos kialakításához, beleértve az eredményes átképzést is, amely lehetővé teszi a munkavállalók számára, hogy több új munkahelyet kínáló ágazatokba lépjenek át. Spanyolország korlátozott előrelépést tett az állami foglalkoztatási szolgálat korszerűsítésének felgyorsításában és a regionális különbségek kezelésében.

| (12) | Az ifjúsági munkanélküliség továbbra is igen magas Spanyolországban (meghaladja az 50 %-ot), és a korai iskolaelhagyás aránya az Unión belül a legmagasabbak között van. Spanyolország jelenleg hajtja végre az oktatás minőségéről szóló 8/2013. sz. törvény által bevezetett új oktatási programokat, amelyek célja az alap- és középfokú oktatás színvonalának javítása. Korlátozott eredmények születtek a szakképzésnek a munkaerő-piaci igényekkel való összehangolása terén, és lemaradás tapasztalható a felsőoktatási intézmények és a munkaadók közötti együttműködés javítását célzó intézkedések tekintetében. Vannak tervek a duális szakképzési program 2015-ben való meghosszabbítására, ám a program végrehajtásában továbbra is jelentős különbségek vannak a régiók között. Külön bizottság jött létre, hogy megvizsgálja, mennyire vannak összhangban az oktatási és képzési tantervek a munkaerő-piaci igényekkel. |
| --- | --- |

(12)

Az ifjúsági munkanélküliség továbbra is igen magas Spanyolországban (meghaladja az 50 %-ot), és a korai iskolaelhagyás aránya az Unión belül a legmagasabbak között van. Spanyolország jelenleg hajtja végre az oktatás minőségéről szóló 8/2013. sz. törvény által bevezetett új oktatási programokat, amelyek célja az alap- és középfokú oktatás színvonalának javítása. Korlátozott eredmények születtek a szakképzésnek a munkaerő-piaci igényekkel való összehangolása terén, és lemaradás tapasztalható a felsőoktatási intézmények és a munkaadók közötti együttműködés javítását célzó intézkedések tekintetében. Vannak tervek a duális szakképzési program 2015-ben való meghosszabbítására, ám a program végrehajtásában továbbra is jelentős különbségek vannak a régiók között. Külön bizottság jött létre, hogy megvizsgálja, mennyire vannak összhangban az oktatási és képzési tantervek a munkaerő-piaci igényekkel.

| (13) | Spanyolország korlátozott előrelépést tett szociális védelmi rendszere hatékonyságának növelésében. Új aktivizálási programot hozott létre a tartósan munkanélküli személyek számára, amely jövedelemtámogatást és álláskereséshez való segítséget egyaránt biztosít. A foglalkoztatási és a szociális szolgálatok közötti korlátozott koordináció és a különböző minimáljövedelem-rendszerek összeegyeztethetetlensége azonban csökkentette a szociális támogatási programok hatékonyságát. A szegénység magas szintjével küzdve – amely az alacsony jövedelmű, gyermeket nevelő háztartásokat különösen sújtja –, Spanyolország mérsékelt előrelépést tett a családtámogatási programok és a gondozási szolgáltatások célzottságának javítása terén. |
| --- | --- |

(13)

Spanyolország korlátozott előrelépést tett szociális védelmi rendszere hatékonyságának növelésében. Új aktivizálási programot hozott létre a tartósan munkanélküli személyek számára, amely jövedelemtámogatást és álláskereséshez való segítséget egyaránt biztosít. A foglalkoztatási és a szociális szolgálatok közötti korlátozott koordináció és a különböző minimáljövedelem-rendszerek összeegyeztethetetlensége azonban csökkentette a szociális támogatási programok hatékonyságát. A szegénység magas szintjével küzdve – amely az alacsony jövedelmű, gyermeket nevelő háztartásokat különösen sújtja –, Spanyolország mérsékelt előrelépést tett a családtámogatási programok és a gondozási szolgáltatások célzottságának javítása terén.

| (14) | A strukturális reformoknak ki kell terjedniük a vállalkozások növekedését visszafogó akadályok felszámolására, a kkv-knak a piacbővítéshez és az innovációhoz nyújtandó segítségre, az exportkapacitás növelésére, a munkahelyteremtés ösztönzésére, a vállalatok versenyben való hatékonyabb részvételének előmozdítására – ideértve a belső piacokon is –, valamint általában a termelékenység javítására. Spanyolország megkezdte annak vizsgálatát, milyen okokra vezethető vissza a kis- és mikrovállalkozások jelentős aránya a gazdaságában. A kormány számára segítséget nyújthat a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályok felszámolásához annak tanulmányozása, hogy miért nem nőtt a vállalkozások mérete. Bár történt némi előrelépés a piac egységességéről szóló 20/2013. sz. törvény végrehajtása terén, a regionális kormányzatok szintjén még mindig vannak elmaradások. A környezetvédelmi engedélyek szabályozásáról szóló törvényt még nem hajtotta végre minden régió. A szakmai szolgáltatások és a szakmai szervezetek reformjának elfogadása tekintetében nem történt haladás. Spanyolország növekedési potenciálját továbbra is visszafogják kutatási és innovációs rendszerének strukturális gyengeségei. Ezért továbbra is alapvetően fontos az új finanszírozási források feltárása, az erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának garantálása, az új kutatási ügynökség felállítása, valamint az innovációt jobban támogató vállalkozási környezet kialakítását célzó intézkedések előmozdítása. |
| --- | --- |

(14)

A strukturális reformoknak ki kell terjedniük a vállalkozások növekedését visszafogó akadályok felszámolására, a kkv-knak a piacbővítéshez és az innovációhoz nyújtandó segítségre, az exportkapacitás növelésére, a munkahelyteremtés ösztönzésére, a vállalatok versenyben való hatékonyabb részvételének előmozdítására – ideértve a belső piacokon is –, valamint általában a termelékenység javítására. Spanyolország megkezdte annak vizsgálatát, milyen okokra vezethető vissza a kis- és mikrovállalkozások jelentős aránya a gazdaságában. A kormány számára segítséget nyújthat a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályok felszámolásához annak tanulmányozása, hogy miért nem nőtt a vállalkozások mérete. Bár történt némi előrelépés a piac egységességéről szóló 20/2013. sz. törvény végrehajtása terén, a regionális kormányzatok szintjén még mindig vannak elmaradások. A környezetvédelmi engedélyek szabályozásáról szóló törvényt még nem hajtotta végre minden régió. A szakmai szolgáltatások és a szakmai szervezetek reformjának elfogadása tekintetében nem történt haladás. Spanyolország növekedési potenciálját továbbra is visszafogják kutatási és innovációs rendszerének strukturális gyengeségei. Ezért továbbra is alapvetően fontos az új finanszírozási források feltárása, az erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának garantálása, az új kutatási ügynökség felállítása, valamint az innovációt jobban támogató vállalkozási környezet kialakítását célzó intézkedések előmozdítása.

| (15) | A vasúthálózat tekintetében történt némi előrelépés, olyan intézkedések révén, amelyek célja a hatékony verseny biztosítása a vasúti teher- és személyszállítás terén. 2014. július 4-én a minisztertanács elfogadta a 8/2014. sz. királyi törvényerejű rendeletet a tengeri kikötők szárazföldi megközelíthetőségének javítását célzó alap létrehozásáról. |
| --- | --- |

(15)

A vasúthálózat tekintetében történt némi előrelépés, olyan intézkedések révén, amelyek célja a hatékony verseny biztosítása a vasúti teher- és személyszállítás terén. 2014. július 4-én a minisztertanács elfogadta a 8/2014. sz. királyi törvényerejű rendeletet a tengeri kikötők szárazföldi megközelíthetőségének javítását célzó alap létrehozásáról.

| (16) | Spanyolország előrelépést tett a közigazgatás reformjával foglalkozó bizottság ajánlásainak a kormányzat valamennyi szintjén való végrehajtása terén. A közigazgatási határozatok átláthatóságának fokozása érdekében fontos lépések valósultak meg, ugyanakkor nem történt előrehaladás a felügyeleti rendszerek megerősítése terén, különösen, ami a regionális és helyi szintű közbeszerzéseket illeti. Nem került sor intézkedésekre a közbeszerzésre és a várostervezésre vonatkozó felügyeleti hatáskörök megerősítése érdekében. Korlátozott előrehaladás történt az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának javítására irányuló igazságügyi reformok elfogadása terén: 2015. február 27-én benyújtották a parlamentnek az igazságszolgáltatásról és a polgári eljárásról szóló, bizonyos reformokat magukba foglaló jogszabálytervezeteket; a jogsegélyről és a peren kívüli eljárásról szóló jogszabálytervezetekre vonatkozóan folyamatban van a parlamenti eljárás. Némi előrehaladás történt a már elfogadott reformok végrehajtása terén, ideértve az igazságügyi digitalizálás bevezetéséről és a régiók elektronikus ügyviteli rendszerei interoperabilitásának javításáról szóló Oficina Judicial reform végrehajtását is. Folytatni kell az erőfeszítéseket e területen. |
| --- | --- |

(16)

Spanyolország előrelépést tett a közigazgatás reformjával foglalkozó bizottság ajánlásainak a kormányzat valamennyi szintjén való végrehajtása terén. A közigazgatási határozatok átláthatóságának fokozása érdekében fontos lépések valósultak meg, ugyanakkor nem történt előrehaladás a felügyeleti rendszerek megerősítése terén, különösen, ami a regionális és helyi szintű közbeszerzéseket illeti. Nem került sor intézkedésekre a közbeszerzésre és a várostervezésre vonatkozó felügyeleti hatáskörök megerősítése érdekében. Korlátozott előrehaladás történt az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának javítására irányuló igazságügyi reformok elfogadása terén: 2015. február 27-én benyújtották a parlamentnek az igazságszolgáltatásról és a polgári eljárásról szóló, bizonyos reformokat magukba foglaló jogszabálytervezeteket; a jogsegélyről és a peren kívüli eljárásról szóló jogszabálytervezetekre vonatkozóan folyamatban van a parlamenti eljárás. Némi előrehaladás történt a már elfogadott reformok végrehajtása terén, ideértve az igazságügyi digitalizálás bevezetéséről és a régiók elektronikus ügyviteli rendszerei interoperabilitásának javításáról szóló Oficina Judicial reform végrehajtását is. Folytatni kell az erőfeszítéseket e területen.

| (17) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (18) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(18)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (19) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (20) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Spanyolországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(20)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Spanyolországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Spanyolország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Biztosítsa a túlzott hiány 2016-ra történő tartós korrekcióját a szükséges strukturális intézkedések 2015 és 2016 folyamán történő megtételével, valamint azáltal, hogy a rendkívüli bevételeket a hiány és az adósság csökkentésére használja fel. Erősítse meg a regionális államháztartással kapcsolatos átláthatóságot és elszámoltathatóságot. Javítsa az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát, és racionalizálja a kórházi gyógyszerkiadásokat. |
| --- | --- |

1.

Biztosítsa a túlzott hiány 2016-ra történő tartós korrekcióját a szükséges strukturális intézkedések 2015 és 2016 folyamán történő megtételével, valamint azáltal, hogy a rendkívüli bevételeket a hiány és az adósság csökkentésére használja fel. Erősítse meg a regionális államháztartással kapcsolatos átláthatóságot és elszámoltathatóságot. Javítsa az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát, és racionalizálja a kórházi gyógyszerkiadásokat.

| 2. | Hajtsa végre a takarékbanki ágazat reformját, többek között jogalkotási intézkedések révén, és hajtsa végre az állami tulajdonú takarékbankok szerkezetátalakítását és privatizációját. |
| --- | --- |

2.

Hajtsa végre a takarékbanki ágazat reformját, többek között jogalkotási intézkedések révén, és hajtsa végre az állami tulajdonú takarékbankok szerkezetátalakítását és privatizációját.

| 3. | A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján ösztönözze a béreknek a termelékenységhez való hozzáigazítását, figyelembe véve a készségek és a helyi munkaerő-piaci körülmények tekintetében fennálló különbségeket, valamint a különböző régiók, ágazatok és vállalatok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket. Tegyen lépéseket az álláskereséshez nyújtott segítség és tanácsadás minőségének és eredményességének javítása érdekében, többek között az ifjúsági munkanélküliség visszaszorítására tett erőfeszítések keretében. Egyszerűsítse a minimáljövedelem- és családtámogatási programokat, és ösztönözze a regionális mobilitást. |
| --- | --- |

3.

A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján ösztönözze a béreknek a termelékenységhez való hozzáigazítását, figyelembe véve a készségek és a helyi munkaerő-piaci körülmények tekintetében fennálló különbségeket, valamint a különböző régiók, ágazatok és vállalatok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket. Tegyen lépéseket az álláskereséshez nyújtott segítség és tanácsadás minőségének és eredményességének javítása érdekében, többek között az ifjúsági munkanélküliség visszaszorítására tett erőfeszítések keretében. Egyszerűsítse a minimáljövedelem- és családtámogatási programokat, és ösztönözze a regionális mobilitást.

| 4. | Számolja fel a vállalkozások növekedését gátló akadályokat, beleértve a vállalatmérettel összefüggő szabályozásból eredő akadályokat is, fogadja el a szakmai szolgáltatások tervezett reformját, továbbá gyorsítsa fel a piac egységességéről szóló törvény végrehajtását. |
| --- | --- |

4.

Számolja fel a vállalkozások növekedését gátló akadályokat, beleértve a vállalatmérettel összefüggő szabályozásból eredő akadályokat is, fogadja el a szakmai szolgáltatások tervezett reformját, továbbá gyorsítsa fel a piac egységességéről szóló törvény végrehajtását.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Spanyolország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 35. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/51

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Franciaország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Franciaország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/14)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Franciaország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Franciaország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Franciaország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Franciaország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Franciaország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Franciaország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Franciaországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Franciaországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Franciaországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Franciaország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. A lassú növekedés és az alacsony infláció, valamint a vállalatok gyenge jövedelmezősége által jellemezhető környezetben, tekintettel az eddigi gazdaságpolitikai válaszlépések elégtelenségére, jelentősen megnövekedtek a kockázatok mind a költség-versenyképességgel, mind a nem költségalapú versenyképességgel, valamint az eleve magas és egyre növekvő eladósodottsággal és különösen az államadóssággal összefüggésben. Különösen fontos lenne olyan intézkedések meghozatala, amelyek csökkentik a francia gazdaságra gyakorolt – illetve annak méretéből adódóan az onnan a szélesebb gazdasági és monetáris unióra átgyűrűző – negatív hatások kockázatát. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Franciaországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Franciaország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. A lassú növekedés és az alacsony infláció, valamint a vállalatok gyenge jövedelmezősége által jellemezhető környezetben, tekintettel az eddigi gazdaságpolitikai válaszlépések elégtelenségére, jelentősen megnövekedtek a kockázatok mind a költség-versenyképességgel, mind a nem költségalapú versenyképességgel, valamint az eleve magas és egyre növekvő eladósodottsággal és különösen az államadóssággal összefüggésben. Különösen fontos lenne olyan intézkedések meghozatala, amelyek csökkentik a francia gazdaságra gyakorolt – illetve annak méretéből adódóan az onnan a szélesebb gazdasági és monetáris unióra átgyűrűző – negatív hatások kockázatát.

| (7) | Franciaország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Franciaország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Franciaország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány – a Tanács 2015. március 10-i ajánlásával összhangban – 2017-re tervezi megvalósítani a túlzott hiány korrekcióját, és 2018-ra tervezi elérni a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt középtávú költségvetési célt (6). Miközben a tervek szerint a kormány tiszteletben kívánja tartani a Tanács által megállapított államháztartási hiánycélokat, a 2015–2017-es időszakra tervezett költségvetési kiigazítás (7) mértéke elmarad az ajánlottól. A 2015. évi stabilitási programja szerint a kormány arra számít, hogy a GDP-arányos államadósság 2016-ban 97 %-on tetőzik, majd 2018-ra a GDP 95,5 %-áig süllyed. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. 2015. június 10-én Franciaország jelentést nyújtott be az eddig hozott intézkedésekről, amelyben további információkkal szolgált a 2015–2017-es időszakra tervezett fellépésekről. A jelentés értékelését követően a Bizottság 2015. július 1-jén közleményt adott ki, amelyben annak a véleményének adott hangot, hogy a túlzotthiány-eljárást fel kell függeszteni. A Bizottság 2015. tavaszi, aktualizált előrejelzése alapján – amelyben már figyelembe veszik a meghozott intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország által benyújtott jelentést – a 2015-re kitűzött államháztartási hiánycél a GDP 3,8 %-ának felel meg, ezzel teljesül a Tanács által a túlzotthiány-eljárás keretében a GDP 4 %-ában megjelölt cél. Ugyanakkor a 2015-re tervezett költségvetési kiigazítás mértéke elmarad a Tanács által ajánlottól. 2016 tekintetében elmondható, hogy a Bizottság aktualizált előrejelzése szerint – figyelembe véve a meghozott intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország által benyújtott jelentésben szereplő kiegészítő információkat – a GDP-arányos államháztartási hiány 3,4 % lesz, ami összhangban van az ajánlás szerinti céllal. A költségvetési kiigazítás azonban várhatóan nem teljesül majd a Tanács ajánlásában szereplő mértékig. A Tanács a 2015. március 10-i ajánlásában a 2016-ra és 2017-re tervezett legfontosabb intézkedések értékelésére kérte fel Franciaországot, ez az értékelés azonban nem szerepelt a meghozott intézkedésekről szóló jelentésben.
  Végezetül, a Tanács ajánlása ellenére a „loi de programmation des finances publiques” nem került aktualizálásra. Összességében Franciaország a konszolidációs stratégiájában elsősorban a javuló konjunkturális körülményekre és a kamatok további alacsony szintjére támaszkodik, ezért kockázatokkal kell számolni. A stabilitási program értékelése alapján, a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének és 2015. július 1-jei közleményének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Franciaország nagyrészt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Annak érdekében azonban, hogy a kijelölt határidőre végre lehessen hajtani a túlzott hiány tartós korrekcióját, meg kell erősíteni, valamint átfogó és ambiciózus strukturális reformok végrehajtásával alá kell támasztani a költségvetési stratégiát. |
| --- | --- |

(8)

Franciaország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány – a Tanács 2015. március 10-i ajánlásával összhangban – 2017-re tervezi megvalósítani a túlzott hiány korrekcióját, és 2018-ra tervezi elérni a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt középtávú költségvetési célt (6). Miközben a tervek szerint a kormány tiszteletben kívánja tartani a Tanács által megállapított államháztartási hiánycélokat, a 2015–2017-es időszakra tervezett költségvetési kiigazítás (7) mértéke elmarad az ajánlottól. A 2015. évi stabilitási programja szerint a kormány arra számít, hogy a GDP-arányos államadósság 2016-ban 97 %-on tetőzik, majd 2018-ra a GDP 95,5 %-áig süllyed. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. 2015. június 10-én Franciaország jelentést nyújtott be az eddig hozott intézkedésekről, amelyben további információkkal szolgált a 2015–2017-es időszakra tervezett fellépésekről. A jelentés értékelését követően a Bizottság 2015. július 1-jén közleményt adott ki, amelyben annak a véleményének adott hangot, hogy a túlzotthiány-eljárást fel kell függeszteni. A Bizottság 2015. tavaszi, aktualizált előrejelzése alapján – amelyben már figyelembe veszik a meghozott intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország által benyújtott jelentést – a 2015-re kitűzött államháztartási hiánycél a GDP 3,8 %-ának felel meg, ezzel teljesül a Tanács által a túlzotthiány-eljárás keretében a GDP 4 %-ában megjelölt cél. Ugyanakkor a 2015-re tervezett költségvetési kiigazítás mértéke elmarad a Tanács által ajánlottól. 2016 tekintetében elmondható, hogy a Bizottság aktualizált előrejelzése szerint – figyelembe véve a meghozott intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország által benyújtott jelentésben szereplő kiegészítő információkat – a GDP-arányos államháztartási hiány 3,4 % lesz, ami összhangban van az ajánlás szerinti céllal. A költségvetési kiigazítás azonban várhatóan nem teljesül majd a Tanács ajánlásában szereplő mértékig. A Tanács a 2015. március 10-i ajánlásában a 2016-ra és 2017-re tervezett legfontosabb intézkedések értékelésére kérte fel Franciaországot, ez az értékelés azonban nem szerepelt a meghozott intézkedésekről szóló jelentésben.

Végezetül, a Tanács ajánlása ellenére a „loi de programmation des finances publiques” nem került aktualizálásra. Összességében Franciaország a konszolidációs stratégiájában elsősorban a javuló konjunkturális körülményekre és a kamatok további alacsony szintjére támaszkodik, ezért kockázatokkal kell számolni. A stabilitási program értékelése alapján, a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének és 2015. július 1-jei közleményének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Franciaország nagyrészt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Annak érdekében azonban, hogy a kijelölt határidőre végre lehessen hajtani a túlzott hiány tartós korrekcióját, meg kell erősíteni, valamint átfogó és ambiciózus strukturális reformok végrehajtásával alá kell támasztani a költségvetési stratégiát.

| (9) | A várt eredmények érdekében kiemelten fontos lesz a kiadások fokozott felülvizsgálata és azoknak a kiterjedt területeknek a meghatározása, ahol kiadáscsökkentésre van lehetőség. Franciaországnak gondoskodnia kell arról, hogy a kiadáscsökkentési célok meghatározásánál figyelembe vegyék a nullához közeli inflációs rátát is. Ezzel egyidejűleg az államadósság finanszírozása terén – a vártnál alacsonyabb kamatlábaknak köszönhetően – realizált megtakarításokat a hiány csökkentésére kell felhasználni. Mindazonáltal az államháztartás kiadásainak közel felét – 2014-ben a GDP 26 %-át – kitevő társadalombiztosítási kiadások növekedésének érdemi visszafogása nélkül rövid távon nem érhető el számottevő megtakarítás. A 2015 és 2017 közötti időszakra 11 milliárd EUR összegű megtakarítást terveznek az egészségügyi kiadások terén, de a kiadások növekedésének visszafogása érdekében ezen a területen további erőfeszítésekre van szükség. Mindenekelőtt további költségkontroll intézkedések megvalósítására van lehetőség a gyógyszerárak és a kórházi kiadások terén. A nyugdíjrendszerben egészen 2020-ig hiány fog mutatkozni, és a korábbi nyugdíjreformok nem lesznek elegendőek a rendszerben mutatkozó hiány megszüntetéséhez. Továbbra is különösen az állami tisztviselőkre és az állami tulajdonú vállalatoknál dolgozó munkavállalókra vonatkozó nyugdíjprogramok növelik a nyugdíjrendszer egészében megmutatkozó hiányt. Ezen túlmenően a makrogazdasági helyzet is jelentős hatást gyakorol a nyugdíjrendszer fenntarthatóságára és különösen a kiegészítő nyugdíjrendszerek helyzetére. A kiegészítő nyugdíjrendszer pénzügyi helyzetének helyreállítása határozott intézkedéseket tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(9)

A várt eredmények érdekében kiemelten fontos lesz a kiadások fokozott felülvizsgálata és azoknak a kiterjedt területeknek a meghatározása, ahol kiadáscsökkentésre van lehetőség. Franciaországnak gondoskodnia kell arról, hogy a kiadáscsökkentési célok meghatározásánál figyelembe vegyék a nullához közeli inflációs rátát is. Ezzel egyidejűleg az államadósság finanszírozása terén – a vártnál alacsonyabb kamatlábaknak köszönhetően – realizált megtakarításokat a hiány csökkentésére kell felhasználni. Mindazonáltal az államháztartás kiadásainak közel felét – 2014-ben a GDP 26 %-át – kitevő társadalombiztosítási kiadások növekedésének érdemi visszafogása nélkül rövid távon nem érhető el számottevő megtakarítás. A 2015 és 2017 közötti időszakra 11 milliárd EUR összegű megtakarítást terveznek az egészségügyi kiadások terén, de a kiadások növekedésének visszafogása érdekében ezen a területen további erőfeszítésekre van szükség. Mindenekelőtt további költségkontroll intézkedések megvalósítására van lehetőség a gyógyszerárak és a kórházi kiadások terén. A nyugdíjrendszerben egészen 2020-ig hiány fog mutatkozni, és a korábbi nyugdíjreformok nem lesznek elegendőek a rendszerben mutatkozó hiány megszüntetéséhez. Továbbra is különösen az állami tisztviselőkre és az állami tulajdonú vállalatoknál dolgozó munkavállalókra vonatkozó nyugdíjprogramok növelik a nyugdíjrendszer egészében megmutatkozó hiányt. Ezen túlmenően a makrogazdasági helyzet is jelentős hatást gyakorol a nyugdíjrendszer fenntarthatóságára és különösen a kiegészítő nyugdíjrendszerek helyzetére. A kiegészítő nyugdíjrendszer pénzügyi helyzetének helyreállítása határozott intézkedéseket tesz szükségessé.

| (10) | Franciaország megkezdte a helyi közigazgatás reformját, amelynek célja a rendszer hatékonyságának javítása. Franciaországnak folytatnia kell a központi kormányzattól származó támogatások terv szerinti csökkentését, szigorítania kell a helyi önkormányzatok kiadásai feletti kontrollt, és ennek érdekében – a több helyi adó tekintetében jelenleg érvényben lévő felső határértékek figyelembevételével – felső korlátot kell megállapítania az önkormányzatok adóbevételeinek éves növekedése tekintetében. Intézkedésekre van szükség a helyi hatóságoknál keletkező igazgatási költségek emelkedésének visszaszorítása érdekében is. |
| --- | --- |

(10)

Franciaország megkezdte a helyi közigazgatás reformját, amelynek célja a rendszer hatékonyságának javítása. Franciaországnak folytatnia kell a központi kormányzattól származó támogatások terv szerinti csökkentését, szigorítania kell a helyi önkormányzatok kiadásai feletti kontrollt, és ennek érdekében – a több helyi adó tekintetében jelenleg érvényben lévő felső határértékek figyelembevételével – felső korlátot kell megállapítania az önkormányzatok adóbevételeinek éves növekedése tekintetében. Intézkedésekre van szükség a helyi hatóságoknál keletkező igazgatási költségek emelkedésének visszaszorítása érdekében is.

| (11) | A versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző 20 milliárd EUR nagyságrendű adókedvezmény és a munkáltatók által fizetett társadalombiztosítási járulékoknak a „felelősségvállalási és szolidaritási paktum” keretében tervezett további 10 milliárd EUR összegű csökkentése formájában szakpolitikai intézkedéseket hoztak a munkaerőköltség csökkentése és a vállalkozások nyereségességének növelése érdekében. Ez a két intézkedés a GDP 1,5 %-ának felel meg, és várhatóan hozzá fog járulni az adóék tekintetében Franciaország és az euroövezet átlaga között mutatkozó különbség csökkentéséhez. 2016-ban várhatóan folytatódik ezen intézkedések végrehajtása, tekintettel azonban az államháztartást megterhelő magas költségükre, fontos, hogy az intézkedések eredményességét vállalati szinten is megvizsgálják. Az értékelés során figyelembe kell venni különösen a munkaerőpiacot és a termékpiacokat érintő rugalmatlansági tényezőket, mindenekelőtt a bérekre hatókat. A minimálbéren történő foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkaerőköltség a többi tagállamhoz viszonyítva továbbra is magas. Célszerű a minimálbért úgy alakítani, hogy az jobban elősegítse a versenyképességet és a munkahelyteremtést. Mindemellett az alacsony inflációs környezetben az automatikus bérindexálás a vásárlóerő megőrzéséhez szükségesnél nagyobb mértékű bérnövekedést eredményezhet. |
| --- | --- |

(11)

A versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző 20 milliárd EUR nagyságrendű adókedvezmény és a munkáltatók által fizetett társadalombiztosítási járulékoknak a „felelősségvállalási és szolidaritási paktum” keretében tervezett további 10 milliárd EUR összegű csökkentése formájában szakpolitikai intézkedéseket hoztak a munkaerőköltség csökkentése és a vállalkozások nyereségességének növelése érdekében. Ez a két intézkedés a GDP 1,5 %-ának felel meg, és várhatóan hozzá fog járulni az adóék tekintetében Franciaország és az euroövezet átlaga között mutatkozó különbség csökkentéséhez. 2016-ban várhatóan folytatódik ezen intézkedések végrehajtása, tekintettel azonban az államháztartást megterhelő magas költségükre, fontos, hogy az intézkedések eredményességét vállalati szinten is megvizsgálják. Az értékelés során figyelembe kell venni különösen a munkaerőpiacot és a termékpiacokat érintő rugalmatlansági tényezőket, mindenekelőtt a bérekre hatókat. A minimálbéren történő foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkaerőköltség a többi tagállamhoz viszonyítva továbbra is magas. Célszerű a minimálbért úgy alakítani, hogy az jobban elősegítse a versenyképességet és a munkahelyteremtést. Mindemellett az alacsony inflációs környezetben az automatikus bérindexálás a vásárlóerő megőrzéséhez szükségesnél nagyobb mértékű bérnövekedést eredményezhet.

| (12) | Franciaországnak határozott intézkedéseket kell tennie a munkajogban és a számviteli szabályozásban előírt azon kötelező küszöbértékek megszüntetése érdekében, amelyek korlátozzák a francia cégek és különösen a kkv-k növekedését. Általában véve lehetőség mutatkozik a verseny fokozására a szolgáltatási ágazatban, különösen a szakmai szolgáltatások, a kiskereskedelem és a hálózatos iparágak terén. A szabályozott szakmákra vonatkozó számos előírás és díjszabás visszafogja a gazdasági tevékenységet. A növekedésről, a gazdasági tevékenységekről és az egyenlő esélyekről szóló, a közelmúltban elfogadott törvényen keresztül új intézkedéseket vezettek be a jogi szakmák piacán folyó verseny fokozása érdekében. Ezen intézkedések végrehajtása létfontosságú lesz ahhoz, hogy az akadályok a gyakorlatban megszűnjenek. Franciaországnak más ágazatokra, így mindenekelőtt az egészségügyre vonatkozóan is intézkedéseket kell tennie az akadályok felszámolása érdekében. Az egészségügyi szakmákban való elhelyezkedésre alkalmazott korlátozás (numerus clausus) változatlanul hátráltatja a szolgáltatások igénybevételének lehetőségét, és ez a megközelítés a minőség és a biztonság kockáztatása nélkül felülvizsgálható lenne. |
| --- | --- |

(12)

Franciaországnak határozott intézkedéseket kell tennie a munkajogban és a számviteli szabályozásban előírt azon kötelező küszöbértékek megszüntetése érdekében, amelyek korlátozzák a francia cégek és különösen a kkv-k növekedését. Általában véve lehetőség mutatkozik a verseny fokozására a szolgáltatási ágazatban, különösen a szakmai szolgáltatások, a kiskereskedelem és a hálózatos iparágak terén. A szabályozott szakmákra vonatkozó számos előírás és díjszabás visszafogja a gazdasági tevékenységet. A növekedésről, a gazdasági tevékenységekről és az egyenlő esélyekről szóló, a közelmúltban elfogadott törvényen keresztül új intézkedéseket vezettek be a jogi szakmák piacán folyó verseny fokozása érdekében. Ezen intézkedések végrehajtása létfontosságú lesz ahhoz, hogy az akadályok a gyakorlatban megszűnjenek. Franciaországnak más ágazatokra, így mindenekelőtt az egészségügyre vonatkozóan is intézkedéseket kell tennie az akadályok felszámolása érdekében. Az egészségügyi szakmákban való elhelyezkedésre alkalmazott korlátozás (numerus clausus) változatlanul hátráltatja a szolgáltatások igénybevételének lehetőségét, és ez a megközelítés a minőség és a biztonság kockáztatása nélkül felülvizsgálható lenne.

| (13) | Az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya 2014-ben 45,8 % volt, amely az egyik legmagasabb érték az Unióban. A vállalatokat terhelő adók magasak, és kedvezőtlen hatást gyakorolnak a francia vállalkozások beruházási hajlandóságára. A vállalatok által átlagosan fizetett tényleges adómérték 38,3 %-nak felel meg, ami a legmagasabb értékek közé tartozik az Unióban. A vállalatok által fizetett szolidaritási különadó folyamatban lévő kivezetése és a kötelező járulék 28 %-ra (2020-ig) történő csökkentése mellett Franciaországnak rövid távon fokoznia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vállalatok adóztatása ösztönözze a növekedést és a beruházást. Az adórendszer egyszerűsítése érdekében intézkedéseket kell hozni, többek között a rossz hatékonyságú adók kivezetésére. Több mint 100 adónemről megállapították, hogy csak csekély összegű bevételt generál vagy egyáltalán nem generál adóbevételt; ezek megszüntetésével egyszerűsödnének a vállalkozások és a háztartások által követendő eljárások. |
| --- | --- |

(13)

Az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya 2014-ben 45,8 % volt, amely az egyik legmagasabb érték az Unióban. A vállalatokat terhelő adók magasak, és kedvezőtlen hatást gyakorolnak a francia vállalkozások beruházási hajlandóságára. A vállalatok által átlagosan fizetett tényleges adómérték 38,3 %-nak felel meg, ami a legmagasabb értékek közé tartozik az Unióban. A vállalatok által fizetett szolidaritási különadó folyamatban lévő kivezetése és a kötelező járulék 28 %-ra (2020-ig) történő csökkentése mellett Franciaországnak rövid távon fokoznia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vállalatok adóztatása ösztönözze a növekedést és a beruházást. Az adórendszer egyszerűsítése érdekében intézkedéseket kell hozni, többek között a rossz hatékonyságú adók kivezetésére. Több mint 100 adónemről megállapították, hogy csak csekély összegű bevételt generál vagy egyáltalán nem generál adóbevételt; ezek megszüntetésével egyszerűsödnének a vállalkozások és a háztartások által követendő eljárások.

| (14) | A franciaországi munkanélküliségi ráta 2014-ben is magas maradt, súlyosbodott a tartós munkanélküliség problémája, aminek hátterében a gazdaság gyenge növekedése állt. Az összesített munkanélküliségi ráta 10,2 % volt – szemben a 2013-as 10,3 %-kal és a 2008-as 7,5 %-kal –, és a munkanélküliség elsősorban a fiatalokat, valamint az idősebb és az alacsonyan képzett munkavállalókat sújtotta. Franciaországban gondot okoz a munkaerőpiac szegmentációja; az újonnan felvettek egyre nagyobb hányadát foglalkoztatják határozott idejű szerződések keretében. A szegmentáció mértékének csökkentésére irányuló célzott intézkedésekkel – például a nagyon rövid távú munkaszerződések esetében fizetendő magasabb társadalombiztosítási járulékokkal – nem sikerült megfordítani ezt a tendenciát. A munkaszerződésekre vonatkozó jogi keret felülvizsgálata segíthet a szegmentáció mérséklésében. A közelmúltban bevezetett reformintézkedések csak korlátozott mozgásteret biztosítanak a munkáltatóknak arra, hogy vállalati szintű megállapodások révén eltérjenek az ágazati szintű megállapodásoktól. Emiatt a vállalkozások csak korlátozottan tudják a szükségleteikhez igazítani az általuk foglalkoztatottak létszámát. Ágazati és vállalati szinten lehetőség nyílik rugalmasan meghatározni – eseti alapon és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetést követően –, hogy milyen feltételek mellett lehet eltérni a heti 35 órás munkaidőtől, de minden eltérésnek jelentős költségvonzatai vannak. A munkahelyvédelmi megállapodásokról (accords de maintien de l'emploi) szóló törvény nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. A vállalatoknak csak egy töredéke használta ki az új lehetőséget, amelynek értelmében a munkafeltételek rugalmasságának növelése céljából vállalati szintű megállapodásokat köthetnek. Felül kell vizsgálni ezt a rendszert, hogy a vállalatok rugalmasabban tudják a saját gazdasági helyzetükhöz igazítani a béreket és a munkaidőt. |
| --- | --- |

(14)

A franciaországi munkanélküliségi ráta 2014-ben is magas maradt, súlyosbodott a tartós munkanélküliség problémája, aminek hátterében a gazdaság gyenge növekedése állt. Az összesített munkanélküliségi ráta 10,2 % volt – szemben a 2013-as 10,3 %-kal és a 2008-as 7,5 %-kal –, és a munkanélküliség elsősorban a fiatalokat, valamint az idősebb és az alacsonyan képzett munkavállalókat sújtotta. Franciaországban gondot okoz a munkaerőpiac szegmentációja; az újonnan felvettek egyre nagyobb hányadát foglalkoztatják határozott idejű szerződések keretében. A szegmentáció mértékének csökkentésére irányuló célzott intézkedésekkel – például a nagyon rövid távú munkaszerződések esetében fizetendő magasabb társadalombiztosítási járulékokkal – nem sikerült megfordítani ezt a tendenciát. A munkaszerződésekre vonatkozó jogi keret felülvizsgálata segíthet a szegmentáció mérséklésében. A közelmúltban bevezetett reformintézkedések csak korlátozott mozgásteret biztosítanak a munkáltatóknak arra, hogy vállalati szintű megállapodások révén eltérjenek az ágazati szintű megállapodásoktól. Emiatt a vállalkozások csak korlátozottan tudják a szükségleteikhez igazítani az általuk foglalkoztatottak létszámát. Ágazati és vállalati szinten lehetőség nyílik rugalmasan meghatározni – eseti alapon és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetést követően –, hogy milyen feltételek mellett lehet eltérni a heti 35 órás munkaidőtől, de minden eltérésnek jelentős költségvonzatai vannak. A munkahelyvédelmi megállapodásokról (accords de maintien de l'emploi) szóló törvény nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. A vállalatoknak csak egy töredéke használta ki az új lehetőséget, amelynek értelmében a munkafeltételek rugalmasságának növelése céljából vállalati szintű megállapodásokat köthetnek. Felül kell vizsgálni ezt a rendszert, hogy a vállalatok rugalmasabban tudják a saját gazdasági helyzetükhöz igazítani a béreket és a munkaidőt.

| (15) | A munkaerőpiac helyzetének régóta tartó romlása éreztette hatását az álláskeresési járadékok rendszerében is, immáron kérdésessé téve a modell fenntarthatóságát. Az álláskeresési járadékok rendszerére vonatkozó új, 2014. július 1-jével hatályba lépett egyezmény nem elegendő a hiány csökkentésére. A bevezetett különböző intézkedések összesen 0,3 milliárd EUR megtakarítást eredményeznek 2014-ben, és várhatóan további 0,8 milliárd EUR megtakarítást eredményeznek 2015-ben. Az előrejelzések értelmében a rendszerben mutatkozó hiány azonban tovább fog nőni, és a 2014. évi 3,9 milliárd EUR-hoz viszonyítva 2015-ben eléri a 4,4 milliárd EUR-t; ezzel a rendszer felhalmozott hiánya összességében 25,9 milliárd EUR-ra nő. A rendszer életképességének biztosítása érdekében strukturális intézkedésekre van szükség. A rendszer kezeléséért felelős szociális partnerekkel együttműködve felül kell vizsgálni mindenekelőtt a jogosultsági feltételeket, a járadékok degresszív szerkezetét, valamint a legmagasabb fizetéssel rendelkező munkavállalók esetében alkalmazott bérpótlási arányokat. |
| --- | --- |

(15)

A munkaerőpiac helyzetének régóta tartó romlása éreztette hatását az álláskeresési járadékok rendszerében is, immáron kérdésessé téve a modell fenntarthatóságát. Az álláskeresési járadékok rendszerére vonatkozó új, 2014. július 1-jével hatályba lépett egyezmény nem elegendő a hiány csökkentésére. A bevezetett különböző intézkedések összesen 0,3 milliárd EUR megtakarítást eredményeznek 2014-ben, és várhatóan további 0,8 milliárd EUR megtakarítást eredményeznek 2015-ben. Az előrejelzések értelmében a rendszerben mutatkozó hiány azonban tovább fog nőni, és a 2014. évi 3,9 milliárd EUR-hoz viszonyítva 2015-ben eléri a 4,4 milliárd EUR-t; ezzel a rendszer felhalmozott hiánya összességében 25,9 milliárd EUR-ra nő. A rendszer életképességének biztosítása érdekében strukturális intézkedésekre van szükség. A rendszer kezeléséért felelős szociális partnerekkel együttműködve felül kell vizsgálni mindenekelőtt a jogosultsági feltételeket, a járadékok degresszív szerkezetét, valamint a legmagasabb fizetéssel rendelkező munkavállalók esetében alkalmazott bérpótlási arányokat.

| (16) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Franciaország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Franciaországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Franciaország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Franciaország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Franciaországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Franciaország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi.

| (17) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (18) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi.

| (19) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (9). Franciaországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(19)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (9). Franciaországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Franciaország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Hozzon eredményes intézkedéseket a túlzotthiány-eljárás keretében, 2017-re valósítsa meg a túlzott hiány tartós korrekcióját, és ehhez erősítse meg a költségvetési stratégiát, tegye meg az egyes években szükséges intézkedéseket, és a rendkívüli bevételeket teljes egészében hiány- és adósságcsökkentésre használja fel. Határozza meg az érintett évekre vonatkozóan tervezett kiadáscsökkentési intézkedéseket, és készíttessen független értékelést a legfontosabb intézkedések hatásairól. |
| --- | --- |

1.

Hozzon eredményes intézkedéseket a túlzotthiány-eljárás keretében, 2017-re valósítsa meg a túlzott hiány tartós korrekcióját, és ehhez erősítse meg a költségvetési stratégiát, tegye meg az egyes években szükséges intézkedéseket, és a rendkívüli bevételeket teljes egészében hiány- és adósságcsökkentésre használja fel. Határozza meg az érintett évekre vonatkozóan tervezett kiadáscsökkentési intézkedéseket, és készíttessen független értékelést a legfontosabb intézkedések hatásairól.

| 2. | Fokozza a kiadások felülvizsgálatának eredményességét biztosító erőfeszítéseket, folytassa a közpolitikák értékelését, és az államháztartás valamennyi alrendszerére kiterjedően – ideértve a társadalombiztosítás és a helyi önkormányzatok alrendszereit is – határozza meg a megtakarítási lehetőségeket. Tegyen intézkedéseket a helyi önkormányzatok igazgatási kiadásai növekedésének korlátozása érdekében. Tegyen további intézkedéseket a nyugdíjrendszer egyensúlyának megteremtése érdekében, és mindenekelőtt 2016 márciusáig hozza meg a kiegészítő nyugdíjrendszerek pénzügyi helyzetének hosszú távú fenntarthatóságát biztosító intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.

Fokozza a kiadások felülvizsgálatának eredményességét biztosító erőfeszítéseket, folytassa a közpolitikák értékelését, és az államháztartás valamennyi alrendszerére kiterjedően – ideértve a társadalombiztosítás és a helyi önkormányzatok alrendszereit is – határozza meg a megtakarítási lehetőségeket. Tegyen intézkedéseket a helyi önkormányzatok igazgatási kiadásai növekedésének korlátozása érdekében. Tegyen további intézkedéseket a nyugdíjrendszer egyensúlyának megteremtése érdekében, és mindenekelőtt 2016 márciusáig hozza meg a kiegészítő nyugdíjrendszerek pénzügyi helyzetének hosszú távú fenntarthatóságát biztosító intézkedéseket.

| 3. | Különösen a versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző adókedvezmény, illetve a „felelősségvállalási és szolidaritási paktum” intézkedéseinek terv szerinti, 2016-os végrehajtása révén biztosítsa a munkaerőköltségek tartós csökkentését. A munkaerő-piaci és a termékpiaci rugalmatlanságok tükrében értékelje ezen programok hatékonyságát. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően újítsa meg a bérmegállapítás folyamatát, biztosítva azt, hogy a bérek a termelékenységgel összhangban alakuljanak. Biztosítsa, hogy a minimálbér-fejlesztés összhangban legyen a foglalkoztatás és a versenyképesség előmozdítására vonatkozó célokkal. |
| --- | --- |

3.

Különösen a versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző adókedvezmény, illetve a „felelősségvállalási és szolidaritási paktum” intézkedéseinek terv szerinti, 2016-os végrehajtása révén biztosítsa a munkaerőköltségek tartós csökkentését. A munkaerő-piaci és a termékpiaci rugalmatlanságok tükrében értékelje ezen programok hatékonyságát. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően újítsa meg a bérmegállapítás folyamatát, biztosítva azt, hogy a bérek a termelékenységgel összhangban alakuljanak. Biztosítsa, hogy a minimálbér-fejlesztés összhangban legyen a foglalkoztatás és a versenyképesség előmozdítására vonatkozó célokkal.

| 4. | Legkésőbb 2015 végéig csökkentse a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályokat; a küszöbhatások elkerülése érdekében mindenekelőtt vizsgálja felül a vállalkozások méretével összefüggő szabályozási kritériumokat. 2015-től kezdődően a jogi szakmákon felül más szakmáknál is – mindenekelőtt az egészségügyi szakemberek tekintetében – szüntesse meg a szabályozott szakmákban való elhelyezkedésre és e szakmák gyakorlására vonatkozó korlátozásokat. |
| --- | --- |

4.

Legkésőbb 2015 végéig csökkentse a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályokat; a küszöbhatások elkerülése érdekében mindenekelőtt vizsgálja felül a vállalkozások méretével összefüggő szabályozási kritériumokat. 2015-től kezdődően a jogi szakmákon felül más szakmáknál is – mindenekelőtt az egészségügyi szakemberek tekintetében – szüntesse meg a szabályozott szakmákban való elhelyezkedésre és e szakmák gyakorlására vonatkozó korlátozásokat.

| 5. | Mindenekelőtt a rossz hatékonyságú adókiadások megszüntetésével egyszerűsítse az adórendszert, és fokozza annak hatékonyságát. A beruházások ösztönzése érdekében tegyen intézkedéseket a termelési adók és a társasági adó törvényben meghatározott mértékének csökkentése érdekében, egyúttal szélesítse a fogyasztási adók adóalapját. 2015-től kezdődően tegyen intézkedéseket a rossz hatékonyságú, csak csekély összegű vagy adóbevételt egyáltalán nem generáló adók megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

5.

Mindenekelőtt a rossz hatékonyságú adókiadások megszüntetésével egyszerűsítse az adórendszert, és fokozza annak hatékonyságát. A beruházások ösztönzése érdekében tegyen intézkedéseket a termelési adók és a társasági adó törvényben meghatározott mértékének csökkentése érdekében, egyúttal szélesítse a fogyasztási adók adóalapját. 2015-től kezdődően tegyen intézkedéseket a rossz hatékonyságú, csak csekély összegű vagy adóbevételt egyáltalán nem generáló adók megszüntetése érdekében.

| 6. | A munkajogi szabályozás reformja révén biztosítson több ösztönzőt a munkáltatóknak a határozatlan idejű foglalkoztatáshoz. Könnyítse meg az általános jogi rendelkezésektől való vállalati vagy ágazati szintű eltérések alkalmazását, különös tekintettel a munkaidő szabályozására. A munkahelyvédelmi megállapodásokat (accords de maintien de l'emploi) létrehozó törvény 2015 végéig történő módosításával biztosítsa e megállapodások szélesebb körű alkalmazását a vállalkozások részéről. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján tegyen intézkedéseket az álláskeresési járadék rendszerének reformja érdekében, hogy ismét biztosítva legyen a rendszer költségvetési fenntarthatósága, és jobban ösztönözve legyen a munka világába való visszatérés. |
| --- | --- |

6.

A munkajogi szabályozás reformja révén biztosítson több ösztönzőt a munkáltatóknak a határozatlan idejű foglalkoztatáshoz. Könnyítse meg az általános jogi rendelkezésektől való vállalati vagy ágazati szintű eltérések alkalmazását, különös tekintettel a munkaidő szabályozására. A munkahelyvédelmi megállapodásokat (accords de maintien de l'emploi) létrehozó törvény 2015 végéig történő módosításával biztosítsa e megállapodások szélesebb körű alkalmazását a vállalkozások részéről. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján tegyen intézkedéseket az álláskeresési járadék rendszerének reformja érdekében, hogy ismét biztosítva legyen a rendszer költségvetési fenntarthatósága, és jobban ösztönözve legyen a munka világába való visszatérés.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Franciaország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Franciaország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 42. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  Az előző Stabilitási Programhoz képest a kormány a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt középtávú célkitűzését 0,4 %-ra módosította. A középtávú célt a tavalyi Stabilitási Programban előirányzottnál egy évvel később tervezik elérni.

6

(7)  A Bizottság által a stabilitási programban szereplő információk alapján, egy közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított strukturális egyenleg.

7

(8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

8

(9)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

9

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/56

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Horvátország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/15)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Horvátország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Horvátország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Horvátország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Horvátország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Horvátországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Horvátországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Horvátországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Horvátország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Horvátországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a visszafogott növekedés, a vállalkozások megkésett szerkezetátalakítása és a lesújtó foglalkoztatási teljesítmény miatt, a közszektor gyenge irányítása mellett jelentősen megnövekedtek a rossz versenyképességgel, a jelentős külső kötelezettségállománnyal és a növekvő államadóssággal összefüggő kockázatok. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Horvátországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Horvátország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Horvátországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a visszafogott növekedés, a vállalkozások megkésett szerkezetátalakítása és a lesújtó foglalkoztatási teljesítmény miatt, a közszektor gyenge irányítása mellett jelentősen megnövekedtek a rossz versenyképességgel, a jelentős külső kötelezettségállománnyal és a növekvő államadóssággal összefüggő kockázatok.

| (7) | Az országjelentés nyilvánosságra hozatalát követően, 2015 márciusában a horvát hatóságok párbeszédet kezdtek a bizottsági szolgálatokkal a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok kezeléséhez leginkább szükséges reformokról. A hatóságok konstruktívan vettek részt a párbeszédben és számos releváns intézkedést jelentettek be, többek között az adójellegű díjak csökkentését 2016–2017-ben, az állami ügynökségek és a központi államigazgatás regionális egységei rendszerének racionalizálását, a helyi önkormányzati egységek önkéntes egyesülésének ösztönzését, a jogbiztonság fokozását, valamint az állami Számvevőszék megerősítését. Számos más területen részletezték a reformterveket, amelyek többek között a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére és az állami vállalatok irányításának javítására irányulnak. Több területen azonban az ambíció szintje elmarad a várakozásoktól, különösen az előrehozott nyugdíjba vonulásra vonatkozó szabályok szigorítása, valamint a kiadások felülvizsgálatából származó megállapítások nyilvánosságra hozatala és végrehajtása tekintetében, bár a hiányosságok részbeni kezelésére előterjesztettek néhány kiegészítő intézkedést. |
| --- | --- |

(7)

Az országjelentés nyilvánosságra hozatalát követően, 2015 márciusában a horvát hatóságok párbeszédet kezdtek a bizottsági szolgálatokkal a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok kezeléséhez leginkább szükséges reformokról. A hatóságok konstruktívan vettek részt a párbeszédben és számos releváns intézkedést jelentettek be, többek között az adójellegű díjak csökkentését 2016–2017-ben, az állami ügynökségek és a központi államigazgatás regionális egységei rendszerének racionalizálását, a helyi önkormányzati egységek önkéntes egyesülésének ösztönzését, a jogbiztonság fokozását, valamint az állami Számvevőszék megerősítését. Számos más területen részletezték a reformterveket, amelyek többek között a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére és az állami vállalatok irányításának javítására irányulnak. Több területen azonban az ambíció szintje elmarad a várakozásoktól, különösen az előrehozott nyugdíjba vonulásra vonatkozó szabályok szigorítása, valamint a kiadások felülvizsgálatából származó megállapítások nyilvánosságra hozatala és végrehajtása tekintetében, bár a hiányosságok részbeni kezelésére előterjesztettek néhány kiegészítő intézkedést.

| (8) | Horvátország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogramja alapján a kormány a túlzott hiány kiigazítását 2017-re tervezi, ami nincs összhangban a Tanács ajánlása szerinti 2016-os határidővel. A kormány tervei szerint az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 5,0 %-ára, 2016-ban 3,9 %-ára, majd 2017-re tovább, a GDP 2,7 %-ára csökkenti. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2017-ben a GDP 92,5 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra 92,4 %-kal nagyjából stabilizálódik. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv némileg optimistának tűnik, mivel a növekedés megfelel a bizottsági előrejelzésnek, viszont a konvergenciaprogramban vázolt mögöttes konszolidációs erőfeszítés magasabb szintű a bizottsági előrejelzésben figyelembe vettnél. A 2015-től kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedéseket csak részben határozták meg pontosan. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján nem várható, hogy 2016-ig megvalósul a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása. A végrehajtott diszkrecionális intézkedések mértéke alapján a költségvetési erőfeszítés 2014-ben megfelelt a tanácsi ajánlásnak. A 2015-re előrejelzett visszaesés ellenére ugyanez a helyzet, ha a 2014-es és 2015-ös intézkedéseket összesítve vesszük figyelembe. 2014–2015 tekintetében a strukturális egyenleg (kiigazított) változása azonban nem éri el az ajánlott mértéket. 2016 vonatkozásában a költségvetési erőfeszítés elmarad a tanácsi ajánlásban meghatározottól, ezért további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Horvátország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Horvátország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogramja alapján a kormány a túlzott hiány kiigazítását 2017-re tervezi, ami nincs összhangban a Tanács ajánlása szerinti 2016-os határidővel. A kormány tervei szerint az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 5,0 %-ára, 2016-ban 3,9 %-ára, majd 2017-re tovább, a GDP 2,7 %-ára csökkenti. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2017-ben a GDP 92,5 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra 92,4 %-kal nagyjából stabilizálódik. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv némileg optimistának tűnik, mivel a növekedés megfelel a bizottsági előrejelzésnek, viszont a konvergenciaprogramban vázolt mögöttes konszolidációs erőfeszítés magasabb szintű a bizottsági előrejelzésben figyelembe vettnél. A 2015-től kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedéseket csak részben határozták meg pontosan. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján nem várható, hogy 2016-ig megvalósul a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása. A végrehajtott diszkrecionális intézkedések mértéke alapján a költségvetési erőfeszítés 2014-ben megfelelt a tanácsi ajánlásnak. A 2015-re előrejelzett visszaesés ellenére ugyanez a helyzet, ha a 2014-es és 2015-ös intézkedéseket összesítve vesszük figyelembe. 2014–2015 tekintetében a strukturális egyenleg (kiigazított) változása azonban nem éri el az ajánlott mértéket. 2016 vonatkozásában a költségvetési erőfeszítés elmarad a tanácsi ajánlásban meghatározottól, ezért további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Horvátország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Horvátország 2015. április 23-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(9)

Horvátország 2015. április 23-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (10) | Horvátországban jelenleg folyik a kiadások felülvizsgálata, különösen a bér-, a társadalombiztosítási és a támogatási kiadások hatékonyságának megvalósítása, továbbá annak érdekében, hogy kellő költségvetési mozgástér álljon rendelkezésre a növekedést ösztönző kiadási tételek és beruházások előnyben részesítéséhez. Horvátországban a rendszeres ingatlanadókból származó bevételek aránya a GDP-ben uniós szinten a legalacsonyabbak között van. Az elmúlt évben intézkedésekre került sor az adómorál javítása céljából, többek között a héacsalás kezelése érdekében és most további fellépésre van szükség. A legújabb reformok megerősítették Horvátország költségvetési keretét, de továbbra is komoly problémák állnak fenn. A hatékony kiadás-ellenőrzés és a költségvetési korlátok következetes alkalmazása terén jelentkező hiányosságok hátrányosan hatnak a költségvetési szakpolitikára és az ellenőrzés során negatív megállapításokhoz vezetnek. A gyorsan növekvő államadósság jelzi, hogy az államadósság kezelése terén sokkal aktívabb megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

(10)

Horvátországban jelenleg folyik a kiadások felülvizsgálata, különösen a bér-, a társadalombiztosítási és a támogatási kiadások hatékonyságának megvalósítása, továbbá annak érdekében, hogy kellő költségvetési mozgástér álljon rendelkezésre a növekedést ösztönző kiadási tételek és beruházások előnyben részesítéséhez. Horvátországban a rendszeres ingatlanadókból származó bevételek aránya a GDP-ben uniós szinten a legalacsonyabbak között van. Az elmúlt évben intézkedésekre került sor az adómorál javítása céljából, többek között a héacsalás kezelése érdekében és most további fellépésre van szükség. A legújabb reformok megerősítették Horvátország költségvetési keretét, de továbbra is komoly problémák állnak fenn. A hatékony kiadás-ellenőrzés és a költségvetési korlátok következetes alkalmazása terén jelentkező hiányosságok hátrányosan hatnak a költségvetési szakpolitikára és az ellenőrzés során negatív megállapításokhoz vezetnek. A gyorsan növekvő államadósság jelzi, hogy az államadósság kezelése terén sokkal aktívabb megközelítésre van szükség.

| (11) | A nyugdíjrendszerre komoly terhet ró a korengedményes nyugdíjban részesülők nagy száma, az előrehozott nyugdíjazás túlzottan nagyvonalú rendszere egyes szakmák esetében, valamint a számos speciális nyugdíjrendszer. A munkaerőpiacról történő korai kilépést megkönnyíti az, hogy viszonylag alacsony, illetve egyes munkavállalók esetében nulla a nyugdíjcsökkentés mértéke. Az előrehozott nyugdíjba vonulás minimális korhatára és a kötelező nyugdíjkorhatár közötti különbség is magas az uniós átlaghoz képest, amely nem éri el a három évet. Emellett a rendszer erősen széttagolt, így kevesebb forrás áll rendelkezésre a szokásos nyugdíjak kifizetésére. Ennek következtében a nyugellátás szintje – a hasonló kiadási arányok ellenére – alacsonyabb, mint a legtöbb tagállamban. Ami az egészségügyi ágazatot illeti, a rendszeres hátralékok továbbra is költségvetési kockázatot jelentenek. Intézkedéseket kezdeményeztek a kórház-finanszírozás racionalizálására, de ezt végrehajtási kockázatok övezik. A költségvetés 10 %-os növelése csak részben fedezi a finanszírozási igényt: további, hatékonyságból eredő megtakarításokra van szükség ahhoz, hogy 2017-ig teljesen meg lehessen szüntetni a hátralékokat. |
| --- | --- |

(11)

A nyugdíjrendszerre komoly terhet ró a korengedményes nyugdíjban részesülők nagy száma, az előrehozott nyugdíjazás túlzottan nagyvonalú rendszere egyes szakmák esetében, valamint a számos speciális nyugdíjrendszer. A munkaerőpiacról történő korai kilépést megkönnyíti az, hogy viszonylag alacsony, illetve egyes munkavállalók esetében nulla a nyugdíjcsökkentés mértéke. Az előrehozott nyugdíjba vonulás minimális korhatára és a kötelező nyugdíjkorhatár közötti különbség is magas az uniós átlaghoz képest, amely nem éri el a három évet. Emellett a rendszer erősen széttagolt, így kevesebb forrás áll rendelkezésre a szokásos nyugdíjak kifizetésére. Ennek következtében a nyugellátás szintje – a hasonló kiadási arányok ellenére – alacsonyabb, mint a legtöbb tagállamban. Ami az egészségügyi ágazatot illeti, a rendszeres hátralékok továbbra is költségvetési kockázatot jelentenek. Intézkedéseket kezdeményeztek a kórház-finanszírozás racionalizálására, de ezt végrehajtási kockázatok övezik. A költségvetés 10 %-os növelése csak részben fedezi a finanszírozási igényt: további, hatékonyságból eredő megtakarításokra van szükség ahhoz, hogy 2017-ig teljesen meg lehessen szüntetni a hátralékokat.

| (12) | A válság utáni időszakban korlátozott bérkiigazításra került sor, ami súlyosbította a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatást. 2014-ben lezárult a bérmegállapítási gyakorlatok átfogó vizsgálata, amely feltárta, hogy a rendszer rugalmatlansága akadályozza a makrogazdasági környezet változásaihoz való alkalmazkodást. Problémát jelent mindenekelőtt a magán- és az állami szektor, többek között az állami vállalatok közötti jelentős különbség, a kollektív szerződések kiterjesztése a szerződés által nem kötelezett felekre és az elavult megállapodások megszüntetéséhez kapcsolódó nehézségek. A vizsgálatot konkrét szakpolitikai intézkedéseknek kell követniük. Fontos nyomon követni a 2013–2014. évi munkaerő-piaci reform hatásait is. |
| --- | --- |

(12)

A válság utáni időszakban korlátozott bérkiigazításra került sor, ami súlyosbította a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatást. 2014-ben lezárult a bérmegállapítási gyakorlatok átfogó vizsgálata, amely feltárta, hogy a rendszer rugalmatlansága akadályozza a makrogazdasági környezet változásaihoz való alkalmazkodást. Problémát jelent mindenekelőtt a magán- és az állami szektor, többek között az állami vállalatok közötti jelentős különbség, a kollektív szerződések kiterjesztése a szerződés által nem kötelezett felekre és az elavult megállapodások megszüntetéséhez kapcsolódó nehézségek. A vizsgálatot konkrét szakpolitikai intézkedéseknek kell követniük. Fontos nyomon követni a 2013–2014. évi munkaerő-piaci reform hatásait is.

| (13) | A gazdaságilag aktív népességet hátrányosan befolyásolja a gyorsan idősödő népesség és az ehhez társuló, – különösen a fiatalok és az 50 év felettiek körében – alacsony aktivitási ráta. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések – alkalmazási körük kiterjesztése és a rájuk fordított megnövelt kiadások ellenére – még mindig nem érik el kellő mértékben a tartósan munkanélküli személyeket, az idősebb munkavállalókat, valamint az oktatásban, foglalkoztatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalokat. A felsőfokú oktatásban részt vevők aránya az Unióban a legalacsonyabbak között van. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérések, valamint az oktatási és képzési rendszer problémái gátolják a magasabb iskolai végzettség megszerzését. A nagyméretű informális gazdaság változatlanul fennálló problémát jelent és nagyarányú be nem jelentett munkavégzést eredményez. A be nem jelentett munkavégzés leküzdésére felállított bizottság által 2014 végén meghatározott intézkedéseket végre kell hajtani. Jelenleg 80-nál több különböző szociális ellátás és program van. Megkezdődött az ellátások összevonása, de a megfelelőség javítása és a támogatottak körének felülvizsgálata céljából 2015-ben további reformintézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

(13)

A gazdaságilag aktív népességet hátrányosan befolyásolja a gyorsan idősödő népesség és az ehhez társuló, – különösen a fiatalok és az 50 év felettiek körében – alacsony aktivitási ráta. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések – alkalmazási körük kiterjesztése és a rájuk fordított megnövelt kiadások ellenére – még mindig nem érik el kellő mértékben a tartósan munkanélküli személyeket, az idősebb munkavállalókat, valamint az oktatásban, foglalkoztatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalokat. A felsőfokú oktatásban részt vevők aránya az Unióban a legalacsonyabbak között van. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérések, valamint az oktatási és képzési rendszer problémái gátolják a magasabb iskolai végzettség megszerzését. A nagyméretű informális gazdaság változatlanul fennálló problémát jelent és nagyarányú be nem jelentett munkavégzést eredményez. A be nem jelentett munkavégzés leküzdésére felállított bizottság által 2014 végén meghatározott intézkedéseket végre kell hajtani. Jelenleg 80-nál több különböző szociális ellátás és program van. Megkezdődött az ellátások összevonása, de a megfelelőség javítása és a támogatottak körének felülvizsgálata céljából 2015-ben további reformintézkedésekre van szükség.

| (14) | A feladatkörök elosztása az országos és helyi szint között komplex és széttagolt, ami veszélyezteti az államháztartás irányítását és rontja az állami kiadások hatékonyságát. A szakpolitikai feladatok jelenlegi megosztása és a helyi hatóságoknál jelentkező igazgatási hiányosságok számos területet közvetlenül befolyásolnak, így az adóbeszedést, a szociális ellátások nyújtását, az európai strukturális és beruházási alapokból származó források kezelését, a közbeszerzést és a közszolgáltatások nyújtását. Rövid távú intézkedésként a hatóságok olyan mechanizmusok létrehozását tervezik, amelyek ösztönzik az önkormányzati egységek önkéntes egyesülését és koordinálását. A központi kormányzatban – a 2014-ben végzett vizsgálat alapján – folytatódott az állami ügynökségek rendszerének reformja és racionalizálása. |
| --- | --- |

(14)

A feladatkörök elosztása az országos és helyi szint között komplex és széttagolt, ami veszélyezteti az államháztartás irányítását és rontja az állami kiadások hatékonyságát. A szakpolitikai feladatok jelenlegi megosztása és a helyi hatóságoknál jelentkező igazgatási hiányosságok számos területet közvetlenül befolyásolnak, így az adóbeszedést, a szociális ellátások nyújtását, az európai strukturális és beruházási alapokból származó források kezelését, a közbeszerzést és a közszolgáltatások nyújtását. Rövid távú intézkedésként a hatóságok olyan mechanizmusok létrehozását tervezik, amelyek ösztönzik az önkormányzati egységek önkéntes egyesülését és koordinálását. A központi kormányzatban – a 2014-ben végzett vizsgálat alapján – folytatódott az állami ügynökségek rendszerének reformja és racionalizálása.

| (15) | Horvátországban az üzleti környezetet jelentős intézményi hiányosságok befolyásolják, többek között szabályozási instabilitás, a jogszabályok minőségének gyenge ellenőrzése, magas megfelelési költségek, diszkriminatív gyakorlatok és a szolgáltatókra vonatkozó túlzott korlátozások, jelentős adminisztratív terhek, számtalan adójellegű díj, az igazgatási szervek munkájának csekély átláthatósága és kiszámíthatósága különösen helyi szinten, a különböző fejlettségű elektronikus kommunikációs csatornák, a hosszadalmas igazságszolgáltatási eljárások, különösen a kereskedelmi bíróságokon, amelyek esetében az ügykezelés korszerűsítésére van szükség. Az új korrupcióellenes stratégia nem megfelelően összpontosított és részletezett; mindezt a stratégia végrehajtására irányuló cselekvési tervben kezelni kell. |
| --- | --- |

(15)

Horvátországban az üzleti környezetet jelentős intézményi hiányosságok befolyásolják, többek között szabályozási instabilitás, a jogszabályok minőségének gyenge ellenőrzése, magas megfelelési költségek, diszkriminatív gyakorlatok és a szolgáltatókra vonatkozó túlzott korlátozások, jelentős adminisztratív terhek, számtalan adójellegű díj, az igazgatási szervek munkájának csekély átláthatósága és kiszámíthatósága különösen helyi szinten, a különböző fejlettségű elektronikus kommunikációs csatornák, a hosszadalmas igazságszolgáltatási eljárások, különösen a kereskedelmi bíróságokon, amelyek esetében az ügykezelés korszerűsítésére van szükség. Az új korrupcióellenes stratégia nem megfelelően összpontosított és részletezett; mindezt a stratégia végrehajtására irányuló cselekvési tervben kezelni kell.

| (16) | Az állami vállalatok felügyelete a helyi szinten létrehozott vállalatok és a nagyobb állami vállalatok leányvállalatai tekintetében nem megfelelő. A hatóságok a stratégiai vállalatok számának csökkentését és a privatizációs ütemterv felgyorsítását tervezik. Folytatni kell az irányítás minőségének javítását, ideértve a különböző állami vállalatokra kiterjedő felügyelet megerősítését és összehangolását. Az igazgatótanácsi tagok kinevezése nem átlátható és az alkalmassági követelmények viszonylag gyengék, ami gátolja az állami vagyon megfelelő kezelését. |
| --- | --- |

(16)

Az állami vállalatok felügyelete a helyi szinten létrehozott vállalatok és a nagyobb állami vállalatok leányvállalatai tekintetében nem megfelelő. A hatóságok a stratégiai vállalatok számának csökkentését és a privatizációs ütemterv felgyorsítását tervezik. Folytatni kell az irányítás minőségének javítását, ideértve a különböző állami vállalatokra kiterjedő felügyelet megerősítését és összehangolását. Az igazgatótanácsi tagok kinevezése nem átlátható és az alkalmassági követelmények viszonylag gyengék, ami gátolja az állami vagyon megfelelő kezelését.

| (17) | A hatékony és átlátható korai szanálási és fizetésképtelenségi jogi keret létrehozása alapvető előfeltétele a horvát vállalkozásokra nehezedő jelentős hitelállomány-leépítési nyomás enyhítésének és egy olyan kultúra előmozdításának, amely támogatja a korai szerkezetátalakítást és a „második esély” kihasználását. A fizetésképtelenséget megelőző eljárásokra vonatkozó jogszabályok vizsgálata azt jelzi, hogy a jelenlegi jogalkotási keret előzetes eljárásainak hatékonysága az Unióban a legalacsonyabbak között van. Megkezdődött a fizetésképtelenség jogi keretének reformja, amely a tervek szerint 2015 első felében kerül a parlament elé elfogadásra. A horvát Újjáépítési és Fejlesztési Bank fontos szerepet játszhat Horvátország gazdasági fellendítésében. A bank közvetlenül ki van téve a hitelezési kockázatoknak, ami befolyásolhatja az államháztartást. Fontos ezért, hogy megfelelő prudenciális felügyelet és erős vállalatirányítás mellett működjön. Szükség lenne továbbá a banki vezetés elszámoltathatóságára vonatkozó rendelkezések struktúrájának és átláthatóságának javítására. Mivel devizakockázat és devizával összefüggő hitelezési kockázat merült fel, olyan hosszú távú, szilárd jogi alappal rendelkező megoldásra van szükség, amely arányos és méltányos, és a legnehezebb helyzetben lévő hitelfelvevők támogatására összpontosít. |
| --- | --- |

(17)

A hatékony és átlátható korai szanálási és fizetésképtelenségi jogi keret létrehozása alapvető előfeltétele a horvát vállalkozásokra nehezedő jelentős hitelállomány-leépítési nyomás enyhítésének és egy olyan kultúra előmozdításának, amely támogatja a korai szerkezetátalakítást és a „második esély” kihasználását. A fizetésképtelenséget megelőző eljárásokra vonatkozó jogszabályok vizsgálata azt jelzi, hogy a jelenlegi jogalkotási keret előzetes eljárásainak hatékonysága az Unióban a legalacsonyabbak között van. Megkezdődött a fizetésképtelenség jogi keretének reformja, amely a tervek szerint 2015 első felében kerül a parlament elé elfogadásra. A horvát Újjáépítési és Fejlesztési Bank fontos szerepet játszhat Horvátország gazdasági fellendítésében. A bank közvetlenül ki van téve a hitelezési kockázatoknak, ami befolyásolhatja az államháztartást. Fontos ezért, hogy megfelelő prudenciális felügyelet és erős vállalatirányítás mellett működjön. Szükség lenne továbbá a banki vezetés elszámoltathatóságára vonatkozó rendelkezések struktúrájának és átláthatóságának javítására. Mivel devizakockázat és devizával összefüggő hitelezési kockázat merült fel, olyan hosszú távú, szilárd jogi alappal rendelkező megoldásra van szükség, amely arányos és méltányos, és a legnehezebb helyzetben lévő hitelfelvevők támogatására összpontosít.

| (18) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Horvátország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Horvátországnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Horvátország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(18)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Horvátország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Horvátországnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Horvátország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi.

| (19) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(19)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (20) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Horvátország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A szükséges intézkedések 2015-ben történő végrehajtásával és a 2016-ra vonatkozó költségvetési stratégia megerősítésével 2016-ra biztosítsa a túlzott hiány tartós kiigazítását. Hozza nyilvánosságra és hajtsa végre a kiadások felülvizsgálatának megállapításait. Javítsa a kiadások ellenőrzését központi és helyi szinten, mindenekelőtt a költségvetési korlátokat túllépő egységekre vonatkozó szankcionálási mechanizmus létrehozásával. Fogadja el a költségvetési felelősségről szóló törvényt és erősítse meg az állami Számvevőszék kapacitását és szerepét. Vezessen be rendszeres ingatlanadót és javítsa a héaszabályok betartását. Erősítse meg az államadósság-kezelést, különösen az adósságkezelési stratégia éves nyilvánosságra hozatala és megfelelő erőforrások biztosítása révén. |
| --- | --- |

1.

A szükséges intézkedések 2015-ben történő végrehajtásával és a 2016-ra vonatkozó költségvetési stratégia megerősítésével 2016-ra biztosítsa a túlzott hiány tartós kiigazítását. Hozza nyilvánosságra és hajtsa végre a kiadások felülvizsgálatának megállapításait. Javítsa a kiadások ellenőrzését központi és helyi szinten, mindenekelőtt a költségvetési korlátokat túllépő egységekre vonatkozó szankcionálási mechanizmus létrehozásával. Fogadja el a költségvetési felelősségről szóló törvényt és erősítse meg az állami Számvevőszék kapacitását és szerepét. Vezessen be rendszeres ingatlanadót és javítsa a héaszabályok betartását. Erősítse meg az államadósság-kezelést, különösen az adósságkezelési stratégia éves nyilvánosságra hozatala és megfelelő erőforrások biztosítása révén.

| 2. | A munkaerőpiacról való korai kilépés szankcionálásával fogja vissza az előrehozott nyugdíjba vonulást. A különösen nehéz és a veszélyes szakmák meghatározásának szigorítása révén javítsa a nyugdíjkiadások megfelelőségét és hatékonyságát. Kezelje az egészségügyben jelentkező költségvetési kockázatokat. |
| --- | --- |

2.

A munkaerőpiacról való korai kilépés szankcionálásával fogja vissza az előrehozott nyugdíjba vonulást. A különösen nehéz és a veszélyes szakmák meghatározásának szigorítása révén javítsa a nyugdíjkiadások megfelelőségét és hatékonyságát. Kezelje az egészségügyben jelentkező költségvetési kockázatokat.

| 3. | A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján szüntesse meg a bérmegállapítási keret hiányosságait annak érdekében, hogy előmozdítsa a béreknek a termelékenységhez és a makrogazdasági feltételekhez való igazítását. Erősítse meg azokat az intézkedéseket, amelyek a munkanélküli és az inaktív személyeket kereső tevékenység megkezdésére ösztönzik. A 2014. évi felülvizsgálat alapján hajtsa végre a szociális védelmi rendszer reformját és a célzottság javításával, valamint az átfedések megszüntetésével folytassa a szociális ellátások összevonását. |
| --- | --- |

3.

A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján szüntesse meg a bérmegállapítási keret hiányosságait annak érdekében, hogy előmozdítsa a béreknek a termelékenységhez és a makrogazdasági feltételekhez való igazítását. Erősítse meg azokat az intézkedéseket, amelyek a munkanélküli és az inaktív személyeket kereső tevékenység megkezdésére ösztönzik. A 2014. évi felülvizsgálat alapján hajtsa végre a szociális védelmi rendszer reformját és a célzottság javításával, valamint az átfedések megszüntetésével folytassa a szociális ellátások összevonását.

| 4. | A feladatkörök funkcionális elosztására vonatkozó új modell kialakításával és az állami ügynökségek rendszerének racionalizálásával csökkentse a központi és helyi szintű kormányzat széttagoltságának és átfedéseinek mértékét. Növelje az állami vállalati szektor átláthatóságát és elszámoltathatóságát, mindenekelőtt a vezetői kinevezések és a kompetenciára vonatkozó követelmények tekintetében. Mozdítsa elő az állami vállalatok kisebbségi részvénycsomagjainak jegyzését és a privatizációt. |
| --- | --- |

4.

A feladatkörök funkcionális elosztására vonatkozó új modell kialakításával és az állami ügynökségek rendszerének racionalizálásával csökkentse a központi és helyi szintű kormányzat széttagoltságának és átfedéseinek mértékét. Növelje az állami vállalati szektor átláthatóságát és elszámoltathatóságát, mindenekelőtt a vezetői kinevezések és a kompetenciára vonatkozó követelmények tekintetében. Mozdítsa elő az állami vállalatok kisebbségi részvénycsomagjainak jegyzését és a privatizációt.

| 5. | Jelentős mértékben csökkentse az adójellegű díjakat és szüntesse meg a szolgáltatókra vonatkozó túlzott korlátozásokat. Állapítsa meg és hajtsa végre az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és színvonalának javítását célzó intézkedéseket, mindenekelőtt a kereskedelmi bíróságok tekintetében. |
| --- | --- |

5.

Jelentős mértékben csökkentse az adójellegű díjakat és szüntesse meg a szolgáltatókra vonatkozó túlzott korlátozásokat. Állapítsa meg és hajtsa végre az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és színvonalának javítását célzó intézkedéseket, mindenekelőtt a kereskedelmi bíróságok tekintetében.

| 6. | Erősítse meg a vállalkozásokra vonatkozó, a fizetésképtelenséget megelőző és a fizetésképtelenségi kereteket az adósságátütemezés megkönnyítése érdekében, és hozza létre a magáncsőd eljárását. A nemteljesítő vállalati hitelek magas aránya, a devizaalapú lakáshitelek és egyes hitelintézetek gyenge irányítási gyakorlata jelentette kihívások leküzdése érdekében erősítse meg a pénzügyi szektor lehetőségeit a fellendüléshez való hozzájárulásra. |
| --- | --- |

6.

Erősítse meg a vállalkozásokra vonatkozó, a fizetésképtelenséget megelőző és a fizetésképtelenségi kereteket az adósságátütemezés megkönnyítése érdekében, és hozza létre a magáncsőd eljárását. A nemteljesítő vállalati hitelek magas aránya, a devizaalapú lakáshitelek és egyes hitelintézetek gyenge irányítási gyakorlata jelentette kihívások leküzdése érdekében erősítse meg a pénzügyi szektor lehetőségeit a fellendüléshez való hozzájárulásra.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Horvátország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 50. o.)

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/61

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Olaszország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/16)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Olaszország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Olaszország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Olaszország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Olaszország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Olaszország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Olaszország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Olaszországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Olaszország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Különösen fontos a tartósan alacsony munkatermelékenység és a gyenge versenyképesség alapvető okainak megszüntetése és az államadósság csökkenő pályára állítása. Különösen nagy szükség van olyan intézkedésekre, amelyek csökkentik az olasz gazdaságra, és – méretéből adódóan – a szélesebb gazdasági és monetáris unióra gyakorolt káros hatások kockázatát. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Olaszországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Olaszország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Különösen fontos a tartósan alacsony munkatermelékenység és a gyenge versenyképesség alapvető okainak megszüntetése és az államadósság csökkenő pályára állítása. Különösen nagy szükség van olyan intézkedésekre, amelyek csökkentik az olasz gazdaságra, és – méretéből adódóan – a szélesebb gazdasági és monetáris unióra gyakorolt káros hatások kockázatát.

| (7) | 2015. április 28-án Olaszország benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. április 28-án Olaszország benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Olaszország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2013–2015 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A Bizottság 2015. február 27-én az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel azzal számolt, hogy 2014–2015-ben Olaszország nem fog kellő mértékben közelíteni az adósságszabálynak való megfeleléshez. Az elemzés megállapítása szerint az adósságkritériumnak való megfelelés az adott időpontban teljesítettnek volt tekinthető. |
| --- | --- |

(8)

Olaszország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2013–2015 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A Bizottság 2015. február 27-én az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel azzal számolt, hogy 2014–2015-ben Olaszország nem fog kellő mértékben közelíteni az adósságszabálynak való megfeleléshez. Az elemzés megállapítása szerint az adósságkritériumnak való megfelelés az adott időpontban teljesítettnek volt tekinthető.

| (9) | Az olasz alkotmánybíróság 2015. április 30-án, vagyis a tavaszi gazdasági előrejelzés határnapja után alkotmányellenesnek ítélte a magas nyugdíjak indexálásának 2012–2013. évi ideiglenes felfüggesztését. A kormány 2015. május 18-án törvényerejű rendeletet fogadott el az alkotmánybírósági határozatnak való megfelelés érdekében és megerősítette a stabilitási programban szereplő költségvetési célokat. A fenti információkra való tekintettel úgy lehet tekinteni, hogy az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti, februárban közzétett jelentés megállapításait jelenleg is nagy vonalakban érvényesnek lehet tekinteni. A határozat pontos költségvetési hatása attól függ, hogy az olasz kormány annak miként tesz eleget, ami még tisztázásra szorul. Ezen új információ fényében a későbbiekben indokolttá válhat az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés kibocsátása. Az új elemet figyelmen kívül hagyva, illetve annak tisztázására várva a februári jelentés megállapításait jelenleg is nagy vonalakban érvényesnek lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(9)

Az olasz alkotmánybíróság 2015. április 30-án, vagyis a tavaszi gazdasági előrejelzés határnapja után alkotmányellenesnek ítélte a magas nyugdíjak indexálásának 2012–2013. évi ideiglenes felfüggesztését. A kormány 2015. május 18-án törvényerejű rendeletet fogadott el az alkotmánybírósági határozatnak való megfelelés érdekében és megerősítette a stabilitási programban szereplő költségvetési célokat. A fenti információkra való tekintettel úgy lehet tekinteni, hogy az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti, februárban közzétett jelentés megállapításait jelenleg is nagy vonalakban érvényesnek lehet tekinteni. A határozat pontos költségvetési hatása attól függ, hogy az olasz kormány annak miként tesz eleget, ami még tisztázásra szorul. Ezen új információ fényében a későbbiekben indokolttá válhat az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés kibocsátása. Az új elemet figyelmen kívül hagyva, illetve annak tisztázására várva a februári jelentés megállapításait jelenleg is nagy vonalakban érvényesnek lehet tekinteni.

| (10) | 2015. évi stabilitási programjában Olaszország – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára pozitív hatást gyakorló jelentős strukturális reformok figyelembevétele céljából – 2016 tekintetében átmeneti, GDP-arányosan 0,4 százalékpontos eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Az említett reformok részletei Olaszország 2015. évi nemzeti reformprogramjában találhatók. A program szerint az államháztartás fenntarthatóságát a következő területeket érintő reformok javítják: i. közigazgatás és egyszerűsítés; ii. termék- és szolgáltatási piacok; iii. munkaerőpiac; iv. polgári igazságszolgáltatás; v. oktatás; vi. az adórendszer átalakítása; és vii. a kiadások felülvizsgálata mint finanszírozási intézkedés. A hatóságok a reformok reál-GDP-re gyakorolt hatását 2020-ig 1,8 százalékpontra becsülik, ami hihetőnek tűnik. A reformok teljes körű, időbeli végrehajtása pozitív hatást fog gyakorolni az államháztartás fenntarthatóságára. Ennek feltétele, hogy az olasz kormány 2015-ben meghozza a szükséges intézkedéseket az említett alkotmánybírósági határozat tartós hatásának megfelelő ellensúlyozására, vagyis annak biztosítására, hogy: i. Olaszország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában maradjon; ii. megfelelő biztonsági puffer álljon rendelkezésre a Szerződés szerinti referenciaérték betartásához; és iii. a stabilitási program négyéves időtávjában teljesüljön a középtávú költségvetési cél. A jelenlegi értékelés alapján Olaszország megfelel a 2016-ra kért átmeneti eltérés feltételeinek, amennyiben megfelelően végrehajtja a megállapodás szerinti reformokat, amit az európai szemeszter során fognak ellenőrizni. |
| --- | --- |

(10)

2015. évi stabilitási programjában Olaszország – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára pozitív hatást gyakorló jelentős strukturális reformok figyelembevétele céljából – 2016 tekintetében átmeneti, GDP-arányosan 0,4 százalékpontos eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Az említett reformok részletei Olaszország 2015. évi nemzeti reformprogramjában találhatók. A program szerint az államháztartás fenntarthatóságát a következő területeket érintő reformok javítják: i. közigazgatás és egyszerűsítés; ii. termék- és szolgáltatási piacok; iii. munkaerőpiac; iv. polgári igazságszolgáltatás; v. oktatás; vi. az adórendszer átalakítása; és vii. a kiadások felülvizsgálata mint finanszírozási intézkedés. A hatóságok a reformok reál-GDP-re gyakorolt hatását 2020-ig 1,8 százalékpontra becsülik, ami hihetőnek tűnik. A reformok teljes körű, időbeli végrehajtása pozitív hatást fog gyakorolni az államháztartás fenntarthatóságára. Ennek feltétele, hogy az olasz kormány 2015-ben meghozza a szükséges intézkedéseket az említett alkotmánybírósági határozat tartós hatásának megfelelő ellensúlyozására, vagyis annak biztosítására, hogy: i. Olaszország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában maradjon; ii. megfelelő biztonsági puffer álljon rendelkezésre a Szerződés szerinti referenciaérték betartásához; és iii. a stabilitási program négyéves időtávjában teljesüljön a középtávú költségvetési cél. A jelenlegi értékelés alapján Olaszország megfelel a 2016-ra kért átmeneti eltérés feltételeinek, amennyiben megfelelően végrehajtja a megállapodás szerinti reformokat, amit az európai szemeszter során fognak ellenőrizni.

| (11) | A 2015. évi stabilitási program az államháztartási hiány fokozatos javítását tervezi, 2015-ben a GDP 2,6 %-ára, majd 2016-ig a GDP 1,8 %-ára. 2015. évi stabilitási programjában a kormány a középtávú költségvetési cél – vagyis a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozíció – 2017-ig történő elérésére törekszik. Az újraszámított strukturális egyenleg (6) azonban 2018-ban éri el a középtávú költségvetési célt. A középtávú költségvetési cél 2017-ig történő elérése a strukturálisreform-záradék alkalmazását és a 2015. évi stabilitási programban foglalt kötelezettségvállalásokat figyelembe véve hihetőnek tűnik. |
| --- | --- |

(11)

A 2015. évi stabilitási program az államháztartási hiány fokozatos javítását tervezi, 2015-ben a GDP 2,6 %-ára, majd 2016-ig a GDP 1,8 %-ára. 2015. évi stabilitási programjában a kormány a középtávú költségvetési cél – vagyis a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozíció – 2017-ig történő elérésére törekszik. Az újraszámított strukturális egyenleg (6) azonban 2018-ban éri el a középtávú költségvetési célt. A középtávú költségvetési cél 2017-ig történő elérése a strukturálisreform-záradék alkalmazását és a 2015. évi stabilitási programban foglalt kötelezettségvállalásokat figyelembe véve hihetőnek tűnik.

| (12) | Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2015-ben a GDP 132,5 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2019-re fokozatosan a GDP 120,0 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A kormánynak még meg kell határoznia azokat a további kiadáscsökkentéseket, amelyek révén elkerülhető lesz a héa 2016. évi, jogszabályban előírt emelése. |
| --- | --- |

(12)

Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2015-ben a GDP 132,5 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2019-re fokozatosan a GDP 120,0 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A kormánynak még meg kell határoznia azokat a további kiadáscsökkentéseket, amelyek révén elkerülhető lesz a héa 2016. évi, jogszabályban előírt emelése.

| (13) | Olaszországnak 2015-ben a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben javítania kell strukturális egyenlegét. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a középtávú költségvetési célhoz szükséges, a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű előre jelzett strukturális kiigazítás megfelel Olaszország Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága szerinti kötelezettségeinek. A strukturálisreform-záradék alapján engedélyezett eltérést figyelembe véve Olaszországnak 2016-ban legalább a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékben javítania kell strukturális egyenlegét. A Bizottság előrejelzése azonban változatlan politikát feltételezve a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékű romlást mutat, ami némi eltérés kockázatát vetíti előre, ezért további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Olaszország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(13)

Olaszországnak 2015-ben a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben javítania kell strukturális egyenlegét. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a középtávú költségvetési célhoz szükséges, a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű előre jelzett strukturális kiigazítás megfelel Olaszország Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága szerinti kötelezettségeinek. A strukturálisreform-záradék alapján engedélyezett eltérést figyelembe véve Olaszországnak 2016-ban legalább a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékben javítania kell strukturális egyenlegét. A Bizottság előrejelzése azonban változatlan politikát feltételezve a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékű romlást mutat, ami némi eltérés kockázatát vetíti előre, ezért további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Olaszország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (14) | Az olasz hatóságok által előterjesztett ambiciózus privatizációs program végrehajtása – annak ellenére, hogy várhatóan hozzájárulna az Olaszország számára kulcsfontosságú adósságcsökkentéshez – 2014-ben némileg késést szenvedett; emiatt a privatizációs bevételek 2014-ben a GDP 0,2 %-ának feleltek meg, elmaradva a 0,7 %-os éves céltól. |
| --- | --- |

(14)

Az olasz hatóságok által előterjesztett ambiciózus privatizációs program végrehajtása – annak ellenére, hogy várhatóan hozzájárulna az Olaszország számára kulcsfontosságú adósságcsökkentéshez – 2014-ben némileg késést szenvedett; emiatt a privatizációs bevételek 2014-ben a GDP 0,2 %-ának feleltek meg, elmaradva a 0,7 %-os éves céltól.

| (15) | Olaszország tavaly jelentős lépéseket tett a munka adóterhének enyhítésére, amely azonban még mindig magas. Az adókiadások – különösen a kedvezményes héakulcsok – száma és hatóköre továbbra is túlzottan magas. Ami az ingatlanadót illeti, a kataszteri reform csak lassan halad előre, noha az elavult kataszteri értékek aktualizálása különösen fontos lenne. Emellett nem került sor sem a környezetvédelmi adók felülvizsgálatára, sem a környezet szempontjából káros támogatások megszüntetésére. Olaszország a környezetvédelmi adókkal foglalkozó bizottságot hozott létre. E különböző területeket az adóreformról szóló kerettörvény fogja egybe, amelynek végrehajtását azonban akadályozza bizonyos törvényerejű rendeletek hiánya. A területen elért némi eredmény ellenére az olasz adórendszer hatékonyságát a tartósan alacsony adómorál és a költséges adóbeszedés, illetve az adókijátszás magas szintje rontja (ennek nagyságát a kormány éves szinten 91 milliárd EUR-ra, vagyis a GDP 5,6 %-ára becsüli). A kormány által az adóbevallások pontosságának biztosítása céljából hozott intézkedéseket teljes körűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(15)

Olaszország tavaly jelentős lépéseket tett a munka adóterhének enyhítésére, amely azonban még mindig magas. Az adókiadások – különösen a kedvezményes héakulcsok – száma és hatóköre továbbra is túlzottan magas. Ami az ingatlanadót illeti, a kataszteri reform csak lassan halad előre, noha az elavult kataszteri értékek aktualizálása különösen fontos lenne. Emellett nem került sor sem a környezetvédelmi adók felülvizsgálatára, sem a környezet szempontjából káros támogatások megszüntetésére. Olaszország a környezetvédelmi adókkal foglalkozó bizottságot hozott létre. E különböző területeket az adóreformról szóló kerettörvény fogja egybe, amelynek végrehajtását azonban akadályozza bizonyos törvényerejű rendeletek hiánya. A területen elért némi eredmény ellenére az olasz adórendszer hatékonyságát a tartósan alacsony adómorál és a költséges adóbeszedés, illetve az adókijátszás magas szintje rontja (ennek nagyságát a kormány éves szinten 91 milliárd EUR-ra, vagyis a GDP 5,6 %-ára becsüli). A kormány által az adóbevallások pontosságának biztosítása céljából hozott intézkedéseket teljes körűen alkalmazni kell.

| (16) | Valamennyi kormányzati szinten csak korlátozott előrelépés történt a közkiadások hatékonyságának és színvonalának tartós javítása felé. A jogszabályban előírt – regionális és helyi szinten is érvényes – költségvetési megtakarítások elmaradnak a 2014. évi nemzeti reformprogramban tervezettől. A kiadások felülvizsgálata még nem szerves része a költségvetési folyamatnak, ami rontja e tevékenység átfogó, hosszú távú hatékonyságát. Az uniós források kezelésében továbbra is súlyos hiányosságok fedezhetők fel, különösen a déli régiókban. A nemzeti kikötői és logisztikai stratégiai terv előkészület alatt áll, de a kikötők és hátországi összeköttetéseik igazgatásának korszerűsítése céljából csak részleges lépések történtek. |
| --- | --- |

(16)

Valamennyi kormányzati szinten csak korlátozott előrelépés történt a közkiadások hatékonyságának és színvonalának tartós javítása felé. A jogszabályban előírt – regionális és helyi szinten is érvényes – költségvetési megtakarítások elmaradnak a 2014. évi nemzeti reformprogramban tervezettől. A kiadások felülvizsgálata még nem szerves része a költségvetési folyamatnak, ami rontja e tevékenység átfogó, hosszú távú hatékonyságát. Az uniós források kezelésében továbbra is súlyos hiányosságok fedezhetők fel, különösen a déli régiókban. A nemzeti kikötői és logisztikai stratégiai terv előkészület alatt áll, de a kikötők és hátországi összeköttetéseik igazgatásának korszerűsítése céljából csak részleges lépések történtek.

| (17) | Olaszország közigazgatását még mindig jelentős hatékonysághiány jellemzi, ami rontja az üzleti környezetet és a reformok eredményességét. Az intézményi keretnek és a közigazgatás általános színvonalának javítására folynak és folytatódnak az erőfeszítések. 2015 végére várható az alkotmány ambiciózus reformja, amelynek célja különösen a különböző kormányzati szintek közötti hatáskörmegosztás tisztázása. A többek között a közigazgatási alkalmazottak cserélődésével, mobilitásával és javadalmazásával foglalkozó átfogó reform függőben van. Noha az átláthatóság növelése és a nemzeti korrupcióellenes hatóság felhatalmazása érdekében számos lépés történt, az elévülési idő felülvizsgálatára nem került sor, pedig ezt más nemzetközi szervezetek is az olaszországi korrupcióellenes küzdelem alapkövének tekintik. Az elmúlt években fontos lépéseket tettek mind az igazságszolgáltatási kínálat javítására – a bíróságok területi illetékességének felülvizsgálatával és szakosított bíróságok létrehozásával –, mind az igazságszolgáltatás iránti kereslet csökkentésére, az alternatív vitarendezés népszerűsítésével. Az eljárások hossza továbbra is jelentős probléma, a vonatkozó reformok még nem hoztak eredményeket. |
| --- | --- |

(17)

Olaszország közigazgatását még mindig jelentős hatékonysághiány jellemzi, ami rontja az üzleti környezetet és a reformok eredményességét. Az intézményi keretnek és a közigazgatás általános színvonalának javítására folynak és folytatódnak az erőfeszítések. 2015 végére várható az alkotmány ambiciózus reformja, amelynek célja különösen a különböző kormányzati szintek közötti hatáskörmegosztás tisztázása. A többek között a közigazgatási alkalmazottak cserélődésével, mobilitásával és javadalmazásával foglalkozó átfogó reform függőben van. Noha az átláthatóság növelése és a nemzeti korrupcióellenes hatóság felhatalmazása érdekében számos lépés történt, az elévülési idő felülvizsgálatára nem került sor, pedig ezt más nemzetközi szervezetek is az olaszországi korrupcióellenes küzdelem alapkövének tekintik. Az elmúlt években fontos lépéseket tettek mind az igazságszolgáltatási kínálat javítására – a bíróságok területi illetékességének felülvizsgálatával és szakosított bíróságok létrehozásával –, mind az igazságszolgáltatás iránti kereslet csökkentésére, az alternatív vitarendezés népszerűsítésével. Az eljárások hossza továbbra is jelentős probléma, a vonatkozó reformok még nem hoztak eredményeket.

| (18) | Az olasz bankszektor nemteljesítő hiteleinek aránya 2008 vége óta erőteljesen megemelkedett, főként a bankok vállalati kitettségei miatt. Az értékvesztett eszközök szanálási rátája túl alacsony, elidegenítésük korlátozott mértékű. Ennek oka részben a problémás magánadósság olaszországi piacának fejletlenségében keresendő. A legnagyobb szövetkezeti bankok (banche popolari) vállalatirányítási problémáit a közelmúltban jogalkotással kísérelték meg orvosolni, miközben 2015 áprilisában megállapodás jött létre az alapítványok és az olasz hatóságok között, amelynek célja többek között az volt, hogy csökkenjen az alapítványok által a bankok irányítására gyakorolt befolyás. A kisebb szövetkezeti bankok (banche di credito cooperative) jelenleg készítenek elő egy nem kötelező jellegű irányítási reformot, amelynek végrehajtásáról később jogszabály fog rendelkezni. Az olasz bankszektor további szerkezetátalakítása és konszolidációja garanciát ad a pénzügyi közvetítés eredményességének javítására és a gazdaság élénkítésére. |
| --- | --- |

(18)

Az olasz bankszektor nemteljesítő hiteleinek aránya 2008 vége óta erőteljesen megemelkedett, főként a bankok vállalati kitettségei miatt. Az értékvesztett eszközök szanálási rátája túl alacsony, elidegenítésük korlátozott mértékű. Ennek oka részben a problémás magánadósság olaszországi piacának fejletlenségében keresendő. A legnagyobb szövetkezeti bankok (banche popolari) vállalatirányítási problémáit a közelmúltban jogalkotással kísérelték meg orvosolni, miközben 2015 áprilisában megállapodás jött létre az alapítványok és az olasz hatóságok között, amelynek célja többek között az volt, hogy csökkenjen az alapítványok által a bankok irányítására gyakorolt befolyás. A kisebb szövetkezeti bankok (banche di credito cooperative) jelenleg készítenek elő egy nem kötelező jellegű irányítási reformot, amelynek végrehajtásáról később jogszabály fog rendelkezni. Az olasz bankszektor további szerkezetátalakítása és konszolidációja garanciát ad a pénzügyi közvetítés eredményességének javítására és a gazdaság élénkítésére.

| (19) | 2014. decemberében elfogadták a munkaerőpiac széles körű reformjáról szóló kerettörvényt („Jobs Act”), amely fenntartja a korábbi reformok irányultságát. Módosításokat vezet be különösen a munkahelyvédelmi jogszabályok, az álláskeresési járadék rendszere, az aktív és a passzív munkaerő-piaci intézkedések szabályozása és végrehajtása, valamint a családi élet és a munka összeegyeztetése kapcsán. E jogszabály hatékony végrehajtása a szükséges végrehajtási rendeletek elfogadásán múlik. Ezek a bérkiegészítési rendszerek alkalmazásával, a szerződéses megállapodások felülvizsgálatával, a munka és a magánélet egyensúlyával és az aktív munkaerő-piaci intézkedések erősítésével foglalkoznak. A vállalati béralku lehetősége a vállalatoknak csupán töredékét érinti, pedig ez segíthetné a bérek termelékenységhez igazítását és a cégeken belül az innovatív megoldások bevezetésére ösztönözne. 2014. januárjában megállapodás született a szakszervezetek feldolgozóipari reprezentativitásának mérésére szolgáló eljárásokról, ami – hatálybalépése után – elősegítheti a vállalati béralku elterjedését. A nők munkaerő-piaci részvétele ugyan nő, de továbbra is a legalacsonyabbak között van az Unióban. Emellett az ifjúsági munkanélküliség 2014 harmadik negyedévében csaknem elérte a 43 %-ot, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 15–24 éves fiatalok aránya pedig a legmagasabb az Unióban. Ennek okai részben az oktatási rendszerben keresendők, amelyet még mindig az uniós átlag alatti iskolai eredmények és meglehetősen magas lemorzsolódási ráták jellemeznek. Az előző három év során a felsőoktatás első vagy második szakaszában végzős 15–34 éveseknek csupán 54,6 %-a állt munkaviszonyban, szemben a 78,6 %-ot kitevő uniós átlaggal. Olaszország egyike azon országoknak, amelyekben az Unió egészét tekintve a legnagyobb mértékben nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztettség, különösen a gyerekek tekintetében. A szociális ellátó rendszer továbbra is töredezett, és nem alkalmas a probléma hatásos kezelésére, ami jelentős többletköltségeket okoz. |
| --- | --- |

(19)

2014. decemberében elfogadták a munkaerőpiac széles körű reformjáról szóló kerettörvényt („Jobs Act”), amely fenntartja a korábbi reformok irányultságát. Módosításokat vezet be különösen a munkahelyvédelmi jogszabályok, az álláskeresési járadék rendszere, az aktív és a passzív munkaerő-piaci intézkedések szabályozása és végrehajtása, valamint a családi élet és a munka összeegyeztetése kapcsán. E jogszabály hatékony végrehajtása a szükséges végrehajtási rendeletek elfogadásán múlik. Ezek a bérkiegészítési rendszerek alkalmazásával, a szerződéses megállapodások felülvizsgálatával, a munka és a magánélet egyensúlyával és az aktív munkaerő-piaci intézkedések erősítésével foglalkoznak. A vállalati béralku lehetősége a vállalatoknak csupán töredékét érinti, pedig ez segíthetné a bérek termelékenységhez igazítását és a cégeken belül az innovatív megoldások bevezetésére ösztönözne. 2014. januárjában megállapodás született a szakszervezetek feldolgozóipari reprezentativitásának mérésére szolgáló eljárásokról, ami – hatálybalépése után – elősegítheti a vállalati béralku elterjedését. A nők munkaerő-piaci részvétele ugyan nő, de továbbra is a legalacsonyabbak között van az Unióban. Emellett az ifjúsági munkanélküliség 2014 harmadik negyedévében csaknem elérte a 43 %-ot, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 15–24 éves fiatalok aránya pedig a legmagasabb az Unióban. Ennek okai részben az oktatási rendszerben keresendők, amelyet még mindig az uniós átlag alatti iskolai eredmények és meglehetősen magas lemorzsolódási ráták jellemeznek. Az előző három év során a felsőoktatás első vagy második szakaszában végzős 15–34 éveseknek csupán 54,6 %-a állt munkaviszonyban, szemben a 78,6 %-ot kitevő uniós átlaggal. Olaszország egyike azon országoknak, amelyekben az Unió egészét tekintve a legnagyobb mértékben nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztettség, különösen a gyerekek tekintetében. A szociális ellátó rendszer továbbra is töredezett, és nem alkalmas a probléma hatásos kezelésére, ami jelentős többletköltségeket okoz.

| (20) | A termék- és szolgáltatási piacok megfelelő működését továbbra is számos versenyellenes előírás akadályozza. Még a parlament előtt van az a jogszabály, amelynek az lenne a célja, hogy egyes ágazatokban megszüntessen bizonyos korlátokat. A jogszabály hatálya alá tartozó egyes ágazatokban (jogi szolgáltatások és gyógyszertárak), valamint egyéb ágazatokban, így például a helyi közszolgáltatásokban, valamint a repülőterek és a kikötők, a bankszektor és az egészségügy esetében továbbra is jelentős akadályok állnak fenn. A központosított közbeszerzés szélesebb körű használata ellenére súlyos hiányosságok hátráltatják a közbeszerzés működését. A láthatóan rossz hatékonysággal végzett helyi közszolgáltatások továbbra is mentesülnek a versenytől, ami az államháztartásra is hátrányos hatású. Nyílt eljárást csak a közbeszerzések kis hányadában alkalmaznak, a szerződések többségét egységen belüli szerződés-odaítéléssel vagy hasonló eljárásokkal kötik. |
| --- | --- |

(20)

A termék- és szolgáltatási piacok megfelelő működését továbbra is számos versenyellenes előírás akadályozza. Még a parlament előtt van az a jogszabály, amelynek az lenne a célja, hogy egyes ágazatokban megszüntessen bizonyos korlátokat. A jogszabály hatálya alá tartozó egyes ágazatokban (jogi szolgáltatások és gyógyszertárak), valamint egyéb ágazatokban, így például a helyi közszolgáltatásokban, valamint a repülőterek és a kikötők, a bankszektor és az egészségügy esetében továbbra is jelentős akadályok állnak fenn. A központosított közbeszerzés szélesebb körű használata ellenére súlyos hiányosságok hátráltatják a közbeszerzés működését. A láthatóan rossz hatékonysággal végzett helyi közszolgáltatások továbbra is mentesülnek a versenytől, ami az államháztartásra is hátrányos hatású. Nyílt eljárást csak a közbeszerzések kis hányadában alkalmaznak, a szerződések többségét egységen belüli szerződés-odaítéléssel vagy hasonló eljárásokkal kötik.

| (21) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Olaszország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Olaszországnak címzett ajánlások nyomon követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Olaszország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(21)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Olaszország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Olaszországnak címzett ajánlások nyomon követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Olaszország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi.

| (22) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott (7) véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(22)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott (7) véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (23) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Olaszország nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Olaszország nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi,

| (24) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (8). Olaszországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(24)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (8). Olaszországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Olaszország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A középtávú költségvetési cél elérése érdekében – a jelentős strukturális reformok végrehajtása érdekében engedélyezett eltérést figyelembe véve – 2015-ben hajtson végre a GDP legalább 0,25 %-ának, 2016-ban pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást, a szükséges strukturális intézkedések 2015-ben és 2016-ban történő végrehajtásával. Gondoskodjon arról, hogy a kiadások felülvizsgálata képezze szerves részét a költségvetési folyamatnak. Gyorsan és alaposan hajtsa végre a privatizációs programot, és a rendkívüli bevételeket továbbra is használja fel az államadóssági ráta megfelelő ütemű csökkenő pályára állításához. 2015 szeptemberéig hajtsa végre az adóreformról szóló kerettörvényt, különösen az adókiadások és a kataszteri értékek felülvizsgálatát és az adómorál-javító intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

A középtávú költségvetési cél elérése érdekében – a jelentős strukturális reformok végrehajtása érdekében engedélyezett eltérést figyelembe véve – 2015-ben hajtson végre a GDP legalább 0,25 %-ának, 2016-ban pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást, a szükséges strukturális intézkedések 2015-ben és 2016-ban történő végrehajtásával. Gondoskodjon arról, hogy a kiadások felülvizsgálata képezze szerves részét a költségvetési folyamatnak. Gyorsan és alaposan hajtsa végre a privatizációs programot, és a rendkívüli bevételeket továbbra is használja fel az államadóssági ráta megfelelő ütemű csökkenő pályára állításához. 2015 szeptemberéig hajtsa végre az adóreformról szóló kerettörvényt, különösen az adókiadások és a kataszteri értékek felülvizsgálatát és az adómorál-javító intézkedéseket.

| 2. | Fogadja el a nemzeti kikötői és logisztikai stratégiai tervet, különösen a célból, hogy az összeköttetések javításával népszerűsítse az intermodális szállítást. Az uniós források kezelésének érezhető javítása érdekében biztosítsa a területi kohéziós hivatal teljes működőképességét. |
| --- | --- |

2.

Fogadja el a nemzeti kikötői és logisztikai stratégiai tervet, különösen a célból, hogy az összeköttetések javításával népszerűsítse az intermodális szállítást. Az uniós források kezelésének érezhető javítása érdekében biztosítsa a területi kohéziós hivatal teljes működőképességét.

| 3. | Fogadja el és hajtsa végre az intézményi keretek javítására és a közigazgatás korszerűsítésére irányuló törvényjavaslatokat. 2015 közepéig vizsgálja felül az elévülési idő szabályozását. Biztosítsa, hogy a polgári igazságszolgáltatás hatékonyságának javítását célzó reformok elősegítsék az eljárások lerövidítését. |
| --- | --- |

3.

Fogadja el és hajtsa végre az intézményi keretek javítására és a közigazgatás korszerűsítésére irányuló törvényjavaslatokat. 2015 közepéig vizsgálja felül az elévülési idő szabályozását. Biztosítsa, hogy a polgári igazságszolgáltatás hatékonyságának javítását célzó reformok elősegítsék az eljárások lerövidítését.

| 4. | 2015 végéig hozzon kötelező erejű intézkedéseket a bankok vállalatirányításában még tapasztalható hiányosságok felszámolására, hajtsa végre az alapítványokra vonatkozóan már elfogadott reformot, és lépjen fel a nem teljesítő hitelek nagymérvű csökkentésének felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

4.

2015 végéig hozzon kötelező erejű intézkedéseket a bankok vállalatirányításában még tapasztalható hiányosságok felszámolására, hajtsa végre az alapítványokra vonatkozóan már elfogadott reformot, és lépjen fel a nem teljesítő hitelek nagymérvű csökkentésének felgyorsítása érdekében.

| 5. | Fogadja el a bérkiegészítési rendszerek megtervezéséről és alkalmazásáról, a szerződéses megállapodások felülvizsgálatáról, a munka és a magánélet egyensúlyáról és az aktív munkaerő-piaci intézkedések erősítéséről szóló törvényerejű rendeleteket. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően mozdítsa elő a vállalati béralku hatékony keretét. Az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére irányuló erőfeszítés részeként fogadja el és hajtsa végre a tervezett iskolai reformot, és bővítse a szakmai jellegű felsőoktatást. |
| --- | --- |

5.

Fogadja el a bérkiegészítési rendszerek megtervezéséről és alkalmazásáról, a szerződéses megállapodások felülvizsgálatáról, a munka és a magánélet egyensúlyáról és az aktív munkaerő-piaci intézkedések erősítéséről szóló törvényerejű rendeleteket. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően mozdítsa elő a vállalati béralku hatékony keretét. Az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére irányuló erőfeszítés részeként fogadja el és hajtsa végre a tervezett iskolai reformot, és bővítse a szakmai jellegű felsőoktatást.

| 6. | Az igazgatási és a szabályozásból eredő terhek enyhítése érdekében hajtsa végre a 2015–2017-es egyszerűsítési menetrendet. A versenyjog alá tartozó összes ágazatban fogadjon el versenyfokozó intézkedéseket, és tegyen határozott lépéseket a fennmaradó korlátok lebontására. Biztosítsa az egységen belüli szerződés-odaítélés feltételeit nem teljesítő, helyi közszolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések legkésőbb 2015-ig történő helyesbítését. |
| --- | --- |

6.

Az igazgatási és a szabályozásból eredő terhek enyhítése érdekében hajtsa végre a 2015–2017-es egyszerűsítési menetrendet. A versenyjog alá tartozó összes ágazatban fogadjon el versenyfokozó intézkedéseket, és tegyen határozott lépéseket a fennmaradó korlátok lebontására. Biztosítsa az egységen belüli szerződés-odaítélés feltételeit nem teljesítő, helyi közszolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések legkésőbb 2015-ig történő helyesbítését.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Olaszország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 57. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  A Bizottság által a stabilitási programban szereplő információk alapján, egy közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított strukturális egyenleg.

6

(7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

7

(8)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

8

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/66

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Lettország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/17)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Lettország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Lettország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Lettország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Lettország 2014. évi aktualizált stabilitási programját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Lettországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Lettország által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Lettországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Lettország által elért eredményeket.

| (7) | Lettország 2015. április 15-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Lettország 2015. április 15-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Lettország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik és az Eurostat megerősítésének megfelelően részesül a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezések végrehajtásának előnyeiből. 2015. évi stabilitási programjában Lettország – az egészségügyi ágazat jelentős strukturális reformjának folytatása miatt – átmeneti eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető, előírt kiigazítási pályától. Az egészségügyi ágazat reformjának költségvetési kiadásai 2016-ban a GDP 0,2 %-át fogják kitenni. A becslések szerint a reform 2023-ig 0,6 %-kal növeli a foglalkoztatást és 2,2 %-kal a GDP szintjét. Az értékelés megalapozottnak tartja a növekedésre és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára gyakorolt pozitív hatást. Mindazonáltal a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2016-ra előre jelzett, a GDP 2,2 %-ának megfelelő strukturális hiány meghaladja a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték tekintetében előírt, megfelelő biztonsági tartalékot, amelynek betartása előfeltétele a strukturális reformokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásának. Ezért – elismerve a folyamatban levő egészségügyi reform indokoltságát – a Tanács véleménye szerint Lettország 2016-ban nem fog eleget tenni a kérelmezett átmeneti eltérés engedélyezéséhez szükséges feltételeknek. |
| --- | --- |

(8)

Lettország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik és az Eurostat megerősítésének megfelelően részesül a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezések végrehajtásának előnyeiből. 2015. évi stabilitási programjában Lettország – az egészségügyi ágazat jelentős strukturális reformjának folytatása miatt – átmeneti eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető, előírt kiigazítási pályától. Az egészségügyi ágazat reformjának költségvetési kiadásai 2016-ban a GDP 0,2 %-át fogják kitenni. A becslések szerint a reform 2023-ig 0,6 %-kal növeli a foglalkoztatást és 2,2 %-kal a GDP szintjét. Az értékelés megalapozottnak tartja a növekedésre és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára gyakorolt pozitív hatást. Mindazonáltal a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2016-ra előre jelzett, a GDP 2,2 %-ának megfelelő strukturális hiány meghaladja a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték tekintetében előírt, megfelelő biztonsági tartalékot, amelynek betartása előfeltétele a strukturális reformokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásának. Ezért – elismerve a folyamatban levő egészségügyi reform indokoltságát – a Tanács véleménye szerint Lettország 2016-ban nem fog eleget tenni a kérelmezett átmeneti eltérés engedélyezéséhez szükséges feltételeknek.

| (9) | 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány nagyjából stabil, 2016-ban a GDP 1,4 %-ának, 2017-ben 1,3 %-ának megfelelő mértékű, 2018-ban pedig 1,7 %-ra emelkedő államháztartási hiány elérését tervezi. E célok eléréséhez a kormány 2016-ban a GDP 1,8 %-ának, majd 2017-től 1,4 %-ának megfelelő strukturális hiányt szándékozik megvalósítani. A stabilitási programban vázolt kiigazítási pálya a strukturális reformra vonatkozó rendelkezéseken alapuló eltérést foglal magában, úgy tűnik azonban, hogy erre Lettország nem jogosult, továbbá a 2016–2019-es időszakra tervezett kiegészítő védelmi kiadásokat egyszeri műveletként sorolja be. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a 2015. évi 37 %-ról 2018-ra 34 %-ra csökken, az időszak alatt némi évenkénti ingadozással, ami a likvid eszközök adósságkezelési célból történő felhalmozásából ered majd. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. 2015-ben az intézkedéseket nagyrészt a költségvetésben előirányzottaknak megfelelően valósították meg. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján Lettország – a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezések alkalmazását figyelembe véve – 2015-ben teljesíti a követelményeket. 2016 vonatkozásában fennáll a jelentős eltérés kockázata. A strukturális egyenlegnek – a rendszerszintű nyugdíjreform miatti engedmény beszámításával – a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben kell javulnia. A bizottsági előrejelzés szerint az egyenleg a GDP 0,3 %-ával romlik, ami ahhoz is kapcsolódik, hogy a védelmi kiadásokat nem lehet egyszeri műveletként besorolni. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Lettország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(9)

2015. évi stabilitási programja alapján a kormány nagyjából stabil, 2016-ban a GDP 1,4 %-ának, 2017-ben 1,3 %-ának megfelelő mértékű, 2018-ban pedig 1,7 %-ra emelkedő államháztartási hiány elérését tervezi. E célok eléréséhez a kormány 2016-ban a GDP 1,8 %-ának, majd 2017-től 1,4 %-ának megfelelő strukturális hiányt szándékozik megvalósítani. A stabilitási programban vázolt kiigazítási pálya a strukturális reformra vonatkozó rendelkezéseken alapuló eltérést foglal magában, úgy tűnik azonban, hogy erre Lettország nem jogosult, továbbá a 2016–2019-es időszakra tervezett kiegészítő védelmi kiadásokat egyszeri műveletként sorolja be. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a 2015. évi 37 %-ról 2018-ra 34 %-ra csökken, az időszak alatt némi évenkénti ingadozással, ami a likvid eszközök adósságkezelési célból történő felhalmozásából ered majd. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. 2015-ben az intézkedéseket nagyrészt a költségvetésben előirányzottaknak megfelelően valósították meg. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján Lettország – a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezések alkalmazását figyelembe véve – 2015-ben teljesíti a követelményeket. 2016 vonatkozásában fennáll a jelentős eltérés kockázata. A strukturális egyenlegnek – a rendszerszintű nyugdíjreform miatti engedmény beszámításával – a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben kell javulnia. A bizottsági előrejelzés szerint az egyenleg a GDP 0,3 %-ával romlik, ami ahhoz is kapcsolódik, hogy a védelmi kiadásokat nem lehet egyszeri műveletként besorolni. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Lettország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (10) | Folyamatban van egy független nemzeti akkreditációs ügynökség felállítása és a lett felsőoktatási rendszer új, minőségorientált finanszírozási modelljének kidolgozása. Annak ellenére, hogy az intelligens szakosodási kerettel összhangban vannak eredmények a kutatási és innovációs rendszer reformja terén, a nem megfelelő szintű állami finanszírozás és a rendszer széttagoltsága miatt az elért tudományos eredmények gyengék. Lettország 2013-ban csak körülbelül a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékben eszközölt beruházásokat a kutatás-fejlesztésbe, ami a harmadik legalacsonyabb arány az Unióban. Az állami kutatás-fejlesztés intenzitása 2013-ban csupán a GDP 0,43 %-a volt. Az innováció, valamint a magasabb hozzáadott értéket képviselő és tudásintenzív ágazatokba irányuló magánberuházások hiánya gátolja a versenyképességet. |
| --- | --- |

(10)

Folyamatban van egy független nemzeti akkreditációs ügynökség felállítása és a lett felsőoktatási rendszer új, minőségorientált finanszírozási modelljének kidolgozása. Annak ellenére, hogy az intelligens szakosodási kerettel összhangban vannak eredmények a kutatási és innovációs rendszer reformja terén, a nem megfelelő szintű állami finanszírozás és a rendszer széttagoltsága miatt az elért tudományos eredmények gyengék. Lettország 2013-ban csak körülbelül a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékben eszközölt beruházásokat a kutatás-fejlesztésbe, ami a harmadik legalacsonyabb arány az Unióban. Az állami kutatás-fejlesztés intenzitása 2013-ban csupán a GDP 0,43 %-a volt. Az innováció, valamint a magasabb hozzáadott értéket képviselő és tudásintenzív ágazatokba irányuló magánberuházások hiánya gátolja a versenyképességet.

| (11) | A munkanélküliség kezelése terén elért eredményektől függetlenül – a munkaképes korú lakosság csökkenésére tekintettel – további intézkedésekre van szükség az ifjúsági munkanélküliség és annak negatív hosszú távú következményei megelőzéséhez. Lettország tett előrelépést a szakoktatás és -képzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés reformja terén; azonban a rendszer a kkv-k csekély szerepvállalása miatt még nem rendelkezik kellő vonzerővel. |
| --- | --- |

(11)

A munkanélküliség kezelése terén elért eredményektől függetlenül – a munkaképes korú lakosság csökkenésére tekintettel – további intézkedésekre van szükség az ifjúsági munkanélküliség és annak negatív hosszú távú következményei megelőzéséhez. Lettország tett előrelépést a szakoktatás és -képzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés reformja terén; azonban a rendszer a kkv-k csekély szerepvállalása miatt még nem rendelkezik kellő vonzerővel.

| (12) | Bár jelentős elemző és tervező munkára került sor, a szociális támogatás reformja nem haladt előre, és azt nem támasztja alá megfelelő költségvetési terv. Az álláskeresési járadék és a szociális ellátások alacsony mértéke, valamint az, hogy csak a népesség kis része részesül ezekből, akadályozza a szegénység csökkentésére, valamint a társadalmi kirekesztettség és a nagyfokú egyenlőtlenség megszüntetésére irányuló intézkedések hatékonyságát. E körülmények között a szociális kiadások csekély hatást gyakorolnak a szegénység visszaszorítására. 2014-ben a lett lakosságnak körülbelül 32,7 %-a volt kitéve a szegénység vagy társadalmi kirekesztettség kockázatának, és a jövedelmi egyenlőtlenség változatlanul a legmagasabbak között van az Unióban. Más tagállamokkal összehasonlítva az aktív munkaerő-piaci intézkedések finanszírozása és alkalmazási köre továbbra is csekély. Az alacsony keresetűek magas adóéke még mindig hátráltatja a hivatalos foglalkoztatást és csökkenti az alacsony képzettségű munkavállalók iránti keresletet; eközben pedig kiaknázatlan a környezetvédelmi adózásban és a hatékony ingatlanadókban rejlő tetemes potenciál. Az egészségügyre fordított csekély állami finanszírozás és a betegek által fizetett közvetlen térítések elterjedtsége, a teljesítményösztönzőkre és a hatékonyságra való összpontosítás nem megfelelő mértéke, továbbá az egészségügyi ellátás koordinációjának hiánya azt eredményezi, hogy a lakosság jelentős része csak korlátozott mértékben fér hozzá az egészségügyi ellátáshoz. Folytatni kell az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének, költséghatékonyságának és minőségének javítását célzó intézkedéseket, és a kórház-finanszírozást teljesítményalapú mechanizmusokhoz kell kötni. |
| --- | --- |

(12)

Bár jelentős elemző és tervező munkára került sor, a szociális támogatás reformja nem haladt előre, és azt nem támasztja alá megfelelő költségvetési terv. Az álláskeresési járadék és a szociális ellátások alacsony mértéke, valamint az, hogy csak a népesség kis része részesül ezekből, akadályozza a szegénység csökkentésére, valamint a társadalmi kirekesztettség és a nagyfokú egyenlőtlenség megszüntetésére irányuló intézkedések hatékonyságát. E körülmények között a szociális kiadások csekély hatást gyakorolnak a szegénység visszaszorítására. 2014-ben a lett lakosságnak körülbelül 32,7 %-a volt kitéve a szegénység vagy társadalmi kirekesztettség kockázatának, és a jövedelmi egyenlőtlenség változatlanul a legmagasabbak között van az Unióban. Más tagállamokkal összehasonlítva az aktív munkaerő-piaci intézkedések finanszírozása és alkalmazási köre továbbra is csekély. Az alacsony keresetűek magas adóéke még mindig hátráltatja a hivatalos foglalkoztatást és csökkenti az alacsony képzettségű munkavállalók iránti keresletet; eközben pedig kiaknázatlan a környezetvédelmi adózásban és a hatékony ingatlanadókban rejlő tetemes potenciál. Az egészségügyre fordított csekély állami finanszírozás és a betegek által fizetett közvetlen térítések elterjedtsége, a teljesítményösztönzőkre és a hatékonyságra való összpontosítás nem megfelelő mértéke, továbbá az egészségügyi ellátás koordinációjának hiánya azt eredményezi, hogy a lakosság jelentős része csak korlátozott mértékben fér hozzá az egészségügyi ellátáshoz. Folytatni kell az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének, költséghatékonyságának és minőségének javítását célzó intézkedéseket, és a kórház-finanszírozást teljesítményalapú mechanizmusokhoz kell kötni.

| (13) | Lettország jelentős eredményeket ért el az igazságszolgáltatási rendszer reformja terén. Változatlanul alacsony azonban a lezárt polgári és kereskedelmi ügyek aránya, ami további terhet jelent a vállalkozások számára. Meg kell erősíteni a bírói tanács és a bírósági elnökök szerepét az igazságszolgáltatás reformjának végrehajtásában. Hiányosságok vannak az adókijátszás elleni küzdelem és a megfelelő adóbeszedés terén, és még mindig magas az adókikerülés aránya. Bár elfogadták a fizetésképtelenségre vonatkozó törvényt, még vannak kihívások a megfelelő fizetésképtelenségi eljárások és a felszámolók hatékony felügyeleti rendszerének kialakítása tekintetében. Az üzleti környezet és a közszolgáltatások minősége szempontjából fontos lenne szigorúbb intézkedéseket hozni az összeférhetetlenség és a korrupció megakadályozása érdekében, különösen az érzékeny területeken, mint a közbeszerzés, az építőipar és az egészségügy. Nem történt előrelépés a versenyjogi tanács által a versenyjogi törvény módosítására tett javaslatok kapcsán, melyek révén a tanács nagyobb intézményi és pénzügyi függetlenséget kapott volna, hogy eredményesebben tudjon fellépni az állami szervekkel szemben. A közszolgáltatásokra vonatkozó törvényt nem fogadta el a parlament. A törvénybe bele kell majd foglalni a helyi önkormányzatokat is. |
| --- | --- |

(13)

Lettország jelentős eredményeket ért el az igazságszolgáltatási rendszer reformja terén. Változatlanul alacsony azonban a lezárt polgári és kereskedelmi ügyek aránya, ami további terhet jelent a vállalkozások számára. Meg kell erősíteni a bírói tanács és a bírósági elnökök szerepét az igazságszolgáltatás reformjának végrehajtásában. Hiányosságok vannak az adókijátszás elleni küzdelem és a megfelelő adóbeszedés terén, és még mindig magas az adókikerülés aránya. Bár elfogadták a fizetésképtelenségre vonatkozó törvényt, még vannak kihívások a megfelelő fizetésképtelenségi eljárások és a felszámolók hatékony felügyeleti rendszerének kialakítása tekintetében. Az üzleti környezet és a közszolgáltatások minősége szempontjából fontos lenne szigorúbb intézkedéseket hozni az összeférhetetlenség és a korrupció megakadályozása érdekében, különösen az érzékeny területeken, mint a közbeszerzés, az építőipar és az egészségügy. Nem történt előrelépés a versenyjogi tanács által a versenyjogi törvény módosítására tett javaslatok kapcsán, melyek révén a tanács nagyobb intézményi és pénzügyi függetlenséget kapott volna, hogy eredményesebben tudjon fellépni az állami szervekkel szemben. A közszolgáltatásokra vonatkozó törvényt nem fogadta el a parlament. A törvénybe bele kell majd foglalni a helyi önkormányzatokat is.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lettország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lettországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Lettország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lettország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lettországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Lettország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (15) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (16) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (6). Lettországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(16)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (6). Lettországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Lettország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Biztosítsa, hogy 2015–2016-ban a középtávú költségvetési céltól való eltérés a rendszerszintű nyugdíjreformhoz kapcsolódó engedményre korlátozódjon. |
| --- | --- |

1.

Biztosítsa, hogy 2015–2016-ban a középtávú költségvetési céltól való eltérés a rendszerszintű nyugdíjreformhoz kapcsolódó engedményre korlátozódjon.

| 2. | Javítsa a szakoktatást és -képzést, gyorsítsa fel a tantervek reformját és szélesítse a munkaalapú tanulási lehetőségek kínálatát. Biztosítsa, hogy a felsőoktatás új finanszírozási modellje jutalmazza a minőséget. Az intelligens szakosodási keret alapján tegye célzottabbá a kutatásfinanszírozást és ösztönözze az innovációra irányuló magánberuházásokat. |
| --- | --- |

2.

Javítsa a szakoktatást és -képzést, gyorsítsa fel a tantervek reformját és szélesítse a munkaalapú tanulási lehetőségek kínálatát. Biztosítsa, hogy a felsőoktatás új finanszírozási modellje jutalmazza a minőséget. Az intelligens szakosodási keret alapján tegye célzottabbá a kutatásfinanszírozást és ösztönözze az innovációra irányuló magánberuházásokat.

| 3. | Tegyen konkrét lépéseket a szociális támogatás reformja céljából, biztosítva az ellátások megfelelőségét, és tegyen intézkedéseket a foglalkoztathatóság növelése érdekében. Az adótehernek a növekedést kevésbé visszafogó egyéb forrásokra való áthelyezésével csökkentse az alacsony keresetűek magas adóékét. Tegyen intézkedéseket az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének, költséghatékonyságának és minőségének javítására és a kórház-finanszírozást kösse teljesítményalapú mechanizmusokhoz. |
| --- | --- |

3.

Tegyen konkrét lépéseket a szociális támogatás reformja céljából, biztosítva az ellátások megfelelőségét, és tegyen intézkedéseket a foglalkoztathatóság növelése érdekében. Az adótehernek a növekedést kevésbé visszafogó egyéb forrásokra való áthelyezésével csökkentse az alacsony keresetűek magas adóékét. Tegyen intézkedéseket az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének, költséghatékonyságának és minőségének javítására és a kórház-finanszírozást kösse teljesítményalapú mechanizmusokhoz.

| 4. | Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát valamennyi fél (köztük a felszámolók) elszámoltathatóságának fokozásával, az adókijátszás elleni küzdelemhez szükséges megfelelő eszközök biztosításával és a bírói tanács szerepének erősítésével. Módosítsa a közszolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokat az összeférhetetlenségi szabályok megerősítése érdekében, és a javadalmazást igazítsa az egyes feladatkörökhöz. |
| --- | --- |

4.

Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát valamennyi fél (köztük a felszámolók) elszámoltathatóságának fokozásával, az adókijátszás elleni küzdelemhez szükséges megfelelő eszközök biztosításával és a bírói tanács szerepének erősítésével. Módosítsa a közszolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokat az összeférhetetlenségi szabályok megerősítése érdekében, és a javadalmazást igazítsa az egyes feladatkörökhöz.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Lettország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 63. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

(6)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

6

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/70

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Litvánia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/18)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Litvánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Litvánia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Litvánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Litvánia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Litvániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Litvániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Litvániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Litvánia által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Litvániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Litvánia által elért eredményeket.

| (7) | 2015. április 13-án Litvánia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, majd 2015. április 30-án 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. április 13-án Litvánia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, majd 2015. április 30-án 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Litvánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. Litvánia 2015. évi stabilitási programja keretében kérte a nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezések alkalmazását. Litvánia becslései szerint a nyugdíjreform költségvetési kiadásai 2016-ban a GDP 0,1 %-át teszik ki. Az Eurostat arra vonatkozó megerősítésétől függően, hogy a nyugdíjreform megfelel a szükséges feltételeknek, valamint figyelembe véve, hogy a hiányra vonatkozó referenciaértékre tekintettel megfelelő biztonsági tartalékot tartanak fenn, a Tanács véleménye szerint Litvánia – kérésének megfelelően – 2016-ban részesülhet a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítástól való átmeneti eltérésben. A stabilitási programban a kormány úgy tervezi, hogy 2015-ben az államháztartási hiány a GDP 1,2 %-át teszi, majd 2018-ra a GDP 0,7 %-ának megfelelő többletbe fordul át. A kormány tervei szerint a programidőszak egészében betartja a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott középtávú költségvetési célt. A stabilitási program alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 42,2 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra a GDP 32,9 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2015-ben lesz némi eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályától, mivel a nettó kiadásnövekedés a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladja a referenciaértéket. 2015–2016 tekintetében a strukturális egyenleg és a kiadásnövekedés is jelentős mértékben eltér a szükséges kiigazítástól, ami arra utal, hogy 2016-ban fennáll a jelentős eltérés kockázata. Ezért mindkét évben további intézkedésekre van szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a 2015. tavaszi bizottsági előrejelzést figyelembe véve a Tanács véleménye szerint fennáll annak a kockázata, hogy Litvánia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Emellett a közelmúltbeli eredmények ellenére tovább kell fejleszteni a jelenlegi költségvetési keretet a kötelező jelleg erősítése és az uniós költségvetési előírásoknak való teljes körű megfelelés biztosítása révén. Litvánia adóbevétele nagyban függ a közvetett és a munkát terhelő adóktól, miközben a környezetvédelmi adóból és a vagyonadókból származó bevétel továbbra is igen alacsony. Az ország változatlanul komoly problémákkal küzd az adószabályok betartása terén, mindenekelőtt a héával összefüggésben. |
| --- | --- |

(8)

Litvánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. Litvánia 2015. évi stabilitási programja keretében kérte a nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezések alkalmazását. Litvánia becslései szerint a nyugdíjreform költségvetési kiadásai 2016-ban a GDP 0,1 %-át teszik ki. Az Eurostat arra vonatkozó megerősítésétől függően, hogy a nyugdíjreform megfelel a szükséges feltételeknek, valamint figyelembe véve, hogy a hiányra vonatkozó referenciaértékre tekintettel megfelelő biztonsági tartalékot tartanak fenn, a Tanács véleménye szerint Litvánia – kérésének megfelelően – 2016-ban részesülhet a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítástól való átmeneti eltérésben. A stabilitási programban a kormány úgy tervezi, hogy 2015-ben az államháztartási hiány a GDP 1,2 %-át teszi, majd 2018-ra a GDP 0,7 %-ának megfelelő többletbe fordul át. A kormány tervei szerint a programidőszak egészében betartja a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott középtávú költségvetési célt. A stabilitási program alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 42,2 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra a GDP 32,9 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2015-ben lesz némi eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályától, mivel a nettó kiadásnövekedés a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladja a referenciaértéket. 2015–2016 tekintetében a strukturális egyenleg és a kiadásnövekedés is jelentős mértékben eltér a szükséges kiigazítástól, ami arra utal, hogy 2016-ban fennáll a jelentős eltérés kockázata. Ezért mindkét évben további intézkedésekre van szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a 2015. tavaszi bizottsági előrejelzést figyelembe véve a Tanács véleménye szerint fennáll annak a kockázata, hogy Litvánia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Emellett a közelmúltbeli eredmények ellenére tovább kell fejleszteni a jelenlegi költségvetési keretet a kötelező jelleg erősítése és az uniós költségvetési előírásoknak való teljes körű megfelelés biztosítása révén. Litvánia adóbevétele nagyban függ a közvetett és a munkát terhelő adóktól, miközben a környezetvédelmi adóból és a vagyonadókból származó bevétel továbbra is igen alacsony. Az ország változatlanul komoly problémákkal küzd az adószabályok betartása terén, mindenekelőtt a héával összefüggésben.

| (9) | Litvániában jelentős mértékben csökken a munkaképes korú népesség aránya, ami demográfiai és migrációs okokra, valamint az egészségügyi rendszer gyenge teljesítményére vezethető vissza. Az egész életen át tartó tanulásban való részvétel tartósan alacsony szintje nem segíti elő a humán tőke fejlesztését, a foglalkoztathatóság javulását és a termelékenység növekedését. Az iskolákban átlagon felüli az alapkészségek tekintetében rosszul teljesítők aránya, ami azt jelzi, hogy a tanárképzés korszerűsítésére és a folyamatos szakmai továbbképzés előmozdítására van szükség. Az oktatási és képzési kínálat nincs mindig összhangban a munkaerőpiac igényeivel. A középfokú szakképzési programokban részt vevő diákok aránya alacsony. Litvánia intézkedéseket tesz a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a munkaalapú tanulás javítása és kiterjesztése érdekében, de e programok száma és minősége még nem megfelelő. Az egy főre jutó kórházi ágyak száma a többi uniós országokkal összehasonlítva még mindig magas, ami arra utal, hogy az egészségügyi szolgáltatások terén egyensúlytalanságok lehetnek. Ugyanakkor az egészségügyre irányuló teljes állami beruházás szintje továbbra is alacsony. A jelentések szerint gyakori az egészségügyi szolgáltatásokért fizetett hálapénz, és aggályok merülnek fel a gyógyászati termékek közbeszerzési eljárásaival összefüggő korrupcióval kapcsolatban, ami azt jelzi, hogy az egészségügyi rendszer irányításának javítására van szükség. |
| --- | --- |

(9)

Litvániában jelentős mértékben csökken a munkaképes korú népesség aránya, ami demográfiai és migrációs okokra, valamint az egészségügyi rendszer gyenge teljesítményére vezethető vissza. Az egész életen át tartó tanulásban való részvétel tartósan alacsony szintje nem segíti elő a humán tőke fejlesztését, a foglalkoztathatóság javulását és a termelékenység növekedését. Az iskolákban átlagon felüli az alapkészségek tekintetében rosszul teljesítők aránya, ami azt jelzi, hogy a tanárképzés korszerűsítésére és a folyamatos szakmai továbbképzés előmozdítására van szükség. Az oktatási és képzési kínálat nincs mindig összhangban a munkaerőpiac igényeivel. A középfokú szakképzési programokban részt vevő diákok aránya alacsony. Litvánia intézkedéseket tesz a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a munkaalapú tanulás javítása és kiterjesztése érdekében, de e programok száma és minősége még nem megfelelő. Az egy főre jutó kórházi ágyak száma a többi uniós országokkal összehasonlítva még mindig magas, ami arra utal, hogy az egészségügyi szolgáltatások terén egyensúlytalanságok lehetnek. Ugyanakkor az egészségügyre irányuló teljes állami beruházás szintje továbbra is alacsony. A jelentések szerint gyakori az egészségügyi szolgáltatásokért fizetett hálapénz, és aggályok merülnek fel a gyógyászati termékek közbeszerzési eljárásaival összefüggő korrupcióval kapcsolatban, ami azt jelzi, hogy az egészségügyi rendszer irányításának javítására van szükség.

| (10) | A nyugdíjreform keretében elfogadott intézkedések nem elegendőek a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságával kapcsolatos problémák kezeléséhez. 2026-ig fokozatosan növekedni fog a kötelező nyugdíjkorhatár, de a nyugdíjrendszer nem veszi figyelembe a várható élettartam mutatóit. Emellett a nyugdíjak indexálására vonatkozó szabályok nem egyértelműek. Az önkéntes nyugdíjrendszerekben való csekély részvétel és a foglalkoztatóinyugdíj-rendszerek hiánya kockázatot jelent a nyugdíjak jövőbeli megfelelősége szempontjából. A kormány a tágabb körű „új szociális modell” részeként a nyugdíjrendszer átfogó reformját szándékozik végrehajtani. Ez a stratégia azonban még nincs véglegesítve és elfogadva, és először le kell zárni a szociális partnerekkel folytatott konzultációt. Litvánia az idősekre irányuló pénzügyi támogatási intézkedéseket, és az idősebb munkavállalók foglalkoztatását célzó pénzügyi ösztönzőket vezetett be. Ugyanakkor továbbra sem alakított ki a tevékeny időskorra vonatkozó átfogó stratégiát. |
| --- | --- |

(10)

A nyugdíjreform keretében elfogadott intézkedések nem elegendőek a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságával kapcsolatos problémák kezeléséhez. 2026-ig fokozatosan növekedni fog a kötelező nyugdíjkorhatár, de a nyugdíjrendszer nem veszi figyelembe a várható élettartam mutatóit. Emellett a nyugdíjak indexálására vonatkozó szabályok nem egyértelműek. Az önkéntes nyugdíjrendszerekben való csekély részvétel és a foglalkoztatóinyugdíj-rendszerek hiánya kockázatot jelent a nyugdíjak jövőbeli megfelelősége szempontjából. A kormány a tágabb körű „új szociális modell” részeként a nyugdíjrendszer átfogó reformját szándékozik végrehajtani. Ez a stratégia azonban még nincs véglegesítve és elfogadva, és először le kell zárni a szociális partnerekkel folytatott konzultációt. Litvánia az idősekre irányuló pénzügyi támogatási intézkedéseket, és az idősebb munkavállalók foglalkoztatását célzó pénzügyi ösztönzőket vezetett be. Ugyanakkor továbbra sem alakított ki a tevékeny időskorra vonatkozó átfogó stratégiát.

| (11) | A litván lakosság több mint 30 %-át fenyegeti szegénység vagy társadalmi kirekesztődés. A pénzbeli szociális segélyezés reformja – háttérben a javuló gazdasági helyzettel – a kiadások és a szociális támogatásban részesülők számának számottevő csökkenésével járt. Azonban az aktív munkaerő-piaci intézkedések és a kedvezményezetteket támogató egyéb szolgáltatások még mindig korlátozottak. |
| --- | --- |

(11)

A litván lakosság több mint 30 %-át fenyegeti szegénység vagy társadalmi kirekesztődés. A pénzbeli szociális segélyezés reformja – háttérben a javuló gazdasági helyzettel – a kiadások és a szociális támogatásban részesülők számának számottevő csökkenésével járt. Azonban az aktív munkaerő-piaci intézkedések és a kedvezményezetteket támogató egyéb szolgáltatások még mindig korlátozottak.

| (12) | Litvánia lényeges előrelépést tett az állami vállalatok reformja terén és jogszabályokkal biztosította e reformok tartós hatását. A kormány befejezte a kereskedelmi és nem kereskedelmi tevékenységek elkülönítését, és ezek már ennek megfelelően jelennek meg az éves beszámolókban. Az állami tulajdonban maradó vállalatok kötelesek 2015. szeptember végéig független igazgatótanácsi tagokat kinevezni. |
| --- | --- |

(12)

Litvánia lényeges előrelépést tett az állami vállalatok reformja terén és jogszabályokkal biztosította e reformok tartós hatását. A kormány befejezte a kereskedelmi és nem kereskedelmi tevékenységek elkülönítését, és ezek már ennek megfelelően jelennek meg az éves beszámolókban. Az állami tulajdonban maradó vállalatok kötelesek 2015. szeptember végéig független igazgatótanácsi tagokat kinevezni.

| (13) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Litvánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Litvánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(13)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Litvánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Litvánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

| (14) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (15) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (6). Litvániának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(15)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (6). Litvániának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Litvánia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ben, és biztosítsa, hogy 2016-ban az eltérés a rendszerszintű nyugdíjreformhoz kapcsolódó engedményre korlátozódjon. Szélesítse az adóalapot és javítsa az adószabályok betartását. |
| --- | --- |

1.

Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ben, és biztosítsa, hogy 2016-ban az eltérés a rendszerszintű nyugdíjreformhoz kapcsolódó engedményre korlátozódjon. Szélesítse az adóalapot és javítsa az adószabályok betartását.

| 2. | Az oktatás munkaerő-piaci hasznosíthatóságának javítása és az alapkészségek elsajátításának erősítése, valamint az egészségügyi rendszer teljesítményének fokozása révén kezelje a munkaképes korú népesség csökkenésének problémáját; az adótehernek a növekedést kevésbé visszafogó egyéb forrásokra való áthelyezésével csökkentse az alacsony keresetűek magas adóékét. |
| --- | --- |

2.

Az oktatás munkaerő-piaci hasznosíthatóságának javítása és az alapkészségek elsajátításának erősítése, valamint az egészségügyi rendszer teljesítményének fokozása révén kezelje a munkaképes korú népesség csökkenésének problémáját; az adótehernek a növekedést kevésbé visszafogó egyéb forrásokra való áthelyezésével csökkentse az alacsony keresetűek magas adóékét.

| 3. | Fogadja el a nyugdíjrendszer átfogó reformját, amely a nyugdíjak megfelelőségének problémáját is kezeli. Javítsa az álláskeresési járadékok és a pénzbeli szociális segélyezés alkalmazási körét és megfelelőségét, valamint javítsa a munkakeresők foglalkoztathatóságát. |
| --- | --- |

3.

Fogadja el a nyugdíjrendszer átfogó reformját, amely a nyugdíjak megfelelőségének problémáját is kezeli. Javítsa az álláskeresési járadékok és a pénzbeli szociális segélyezés alkalmazási körét és megfelelőségét, valamint javítsa a munkakeresők foglalkoztathatóságát.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Litvánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 67. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

4

(5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

5

(6)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

6

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/73

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Luxemburg 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/19)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Luxemburg 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Luxemburg 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Luxemburg 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Luxemburg 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Luxemburg 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Luxemburg 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Luxemburgra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Luxemburg által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Luxemburgra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Luxemburg által elért eredményeket.

| (7) | Luxemburg 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Luxemburg 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Luxemburg jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási program szerint a kormány a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű 2014-es államháztartási többletet 2015-re a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékűre tervezi levinni. Ezt követően a terv szerint a többlet ismét nő, és 2018-ra eléri a GDP 0,9 %-át. A kormány a tervek szerint a programidőszak alatt végig betartja a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális többletként meghatározott középtávú költségvetési célt. A stabilitási program szerint a kormány a GDP-arányos államadósság mértékét jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték alatt tervezi tartani. Az államadósság-ráta a várakozások szerint a programidőszakban 24 % körül marad, 2016-ban valamivel 24 % fölött tetőzik, majd 2019-re a GDP 24 %-a alá csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015 tekintetében optimista, az azt követő időszakra vonatkozóan megalapozott. 2016-tól azonban kockázatok övezik a költségvetési intézkedések végrehajtását. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2015-ben és 2016-ban a középtávú költségvetési célnál marad. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Luxemburg várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A középtávú költségvetési keret elfogadásával és a költségvetési tanács felállításával Luxemburg költségvetési keretrendszere jelentős mértékben megerősödött. Mindazonáltal jelentős problémák várnak megoldásra az évközi költségvetési adatok rendszeres nyilvánosságra hozatala tekintetében, ami a költségvetési fejlemények valós idejű nyomon követésének lényeges eleme. |
| --- | --- |

(8)

Luxemburg jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási program szerint a kormány a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű 2014-es államháztartási többletet 2015-re a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékűre tervezi levinni. Ezt követően a terv szerint a többlet ismét nő, és 2018-ra eléri a GDP 0,9 %-át. A kormány a tervek szerint a programidőszak alatt végig betartja a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális többletként meghatározott középtávú költségvetési célt. A stabilitási program szerint a kormány a GDP-arányos államadósság mértékét jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték alatt tervezi tartani. Az államadósság-ráta a várakozások szerint a programidőszakban 24 % körül marad, 2016-ban valamivel 24 % fölött tetőzik, majd 2019-re a GDP 24 %-a alá csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015 tekintetében optimista, az azt követő időszakra vonatkozóan megalapozott. 2016-tól azonban kockázatok övezik a költségvetési intézkedések végrehajtását. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2015-ben és 2016-ban a középtávú költségvetési célnál marad. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Luxemburg várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A középtávú költségvetési keret elfogadásával és a költségvetési tanács felállításával Luxemburg költségvetési keretrendszere jelentős mértékben megerősödött. Mindazonáltal jelentős problémák várnak megoldásra az évközi költségvetési adatok rendszeres nyilvánosságra hozatala tekintetében, ami a költségvetési fejlemények valós idejű nyomon követésének lényeges eleme.

| (9) | A fogyasztási adókból származó bevételeknek az elektronikus kereskedelemhez kapcsolódó szabályozás módosításából eredő várható visszaesése rávilágít arra, hogy a fiskális bevételek legalább egy része instabil. Kiszámíthatóságuk javítása érdekében szükség van az adóalap további szélesítésére és az adózás összehangolására, mindenekelőtt a jelenleg alacsony ingatlanadó felülvizsgálata és alternatív bevételi források, többek között a környezetvédelmi adók nagyobb mértékű alkalmazása révén. A 2017-ben bevezetendő átfogó adóreformot előkészítő munka elkezdődött. |
| --- | --- |

(9)

A fogyasztási adókból származó bevételeknek az elektronikus kereskedelemhez kapcsolódó szabályozás módosításából eredő várható visszaesése rávilágít arra, hogy a fiskális bevételek legalább egy része instabil. Kiszámíthatóságuk javítása érdekében szükség van az adóalap további szélesítésére és az adózás összehangolására, mindenekelőtt a jelenleg alacsony ingatlanadó felülvizsgálata és alternatív bevételi források, többek között a környezetvédelmi adók nagyobb mértékű alkalmazása révén. A 2017-ben bevezetendő átfogó adóreformot előkészítő munka elkezdődött.

| (10) | Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát veszélyezteti a nyugdíjkiadásoknak a rendszer közelmúltban lezajlott reformja ellenére bekövetkezett növekedése és a tartós ápolás-gondozás kiadásainak folyamatos emelkedése. A tartós ápolási-gondozási biztosítási alap az előrejelzések szerint 2015-ben deficites lesz (6) és tartalékai várhatóan fokozatosan csökkennek, aminek következtében 2017-ben már nem érik el a kiadások 10 %-ában meghatározott, jogszabályban előírt minimumot. A 2015. évi költségvetésben elfogadtak néhány, lehetséges megtakarítást jelentő intézkedést (7). Azonban nem foglalták még jogszabályba a tartós ápolási-gondozási biztosítás tervezett reformját, amelynek célja megfelelő szintű szolgáltatás nyújtása a tartós ápolásra szorulóknak, valamint a szükséges mértékű finanszírozás biztosítása. A nyugdíjrendszer 2012-es reformja nem volt kellően ambiciózus, mivel csak részben szüntette meg a jogszabályban előírt nyugdíjkorhatár és a tényleges nyugdíjbavonulási életkor közötti jelentős eltérést. Továbbra is fennállnak az előrehozott nyugdíj különböző lehetőségei. Más tagállamokkal összehasonlítva az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvétele változatlanul nagyon alacsony. Ugyanakkor elkészültek azok a jogszabály-tervezetek, amelyek a nyugdíjreformhoz, valamint a munka törvénykönyvének (az idősek foglalkoztatására vonatkozó megállapodással kapcsolatos) módosításához kapcsolódnak, és ezek számos olyan intézkedést tartalmaznak, amelyek célja az idősebb munkavállalók foglalkoztatásának biztosítása. |
| --- | --- |

(10)

Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát veszélyezteti a nyugdíjkiadásoknak a rendszer közelmúltban lezajlott reformja ellenére bekövetkezett növekedése és a tartós ápolás-gondozás kiadásainak folyamatos emelkedése. A tartós ápolási-gondozási biztosítási alap az előrejelzések szerint 2015-ben deficites lesz (6) és tartalékai várhatóan fokozatosan csökkennek, aminek következtében 2017-ben már nem érik el a kiadások 10 %-ában meghatározott, jogszabályban előírt minimumot. A 2015. évi költségvetésben elfogadtak néhány, lehetséges megtakarítást jelentő intézkedést (7). Azonban nem foglalták még jogszabályba a tartós ápolási-gondozási biztosítás tervezett reformját, amelynek célja megfelelő szintű szolgáltatás nyújtása a tartós ápolásra szorulóknak, valamint a szükséges mértékű finanszírozás biztosítása. A nyugdíjrendszer 2012-es reformja nem volt kellően ambiciózus, mivel csak részben szüntette meg a jogszabályban előírt nyugdíjkorhatár és a tényleges nyugdíjbavonulási életkor közötti jelentős eltérést. Továbbra is fennállnak az előrehozott nyugdíj különböző lehetőségei. Más tagállamokkal összehasonlítva az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvétele változatlanul nagyon alacsony. Ugyanakkor elkészültek azok a jogszabály-tervezetek, amelyek a nyugdíjreformhoz, valamint a munka törvénykönyvének (az idősek foglalkoztatására vonatkozó megállapodással kapcsolatos) módosításához kapcsolódnak, és ezek számos olyan intézkedést tartalmaznak, amelyek célja az idősebb munkavállalók foglalkoztatásának biztosítása.

| (11) | A luxemburgi gazdaságra jellemző, hogy az egyes gazdasági ágazatok munkatermelékenysége jelentős eltéréseket mutat, a pénzügyi ágazat termelékenysége duplája más ágazatokénak. Ez azt jelenti, hogy az ágazati reálbérek ágazati munkatermelékenységnek megfelelő nagyobb eltérései hozzájárulhatnának a munkaerőnek a feltörekvő versenyképes ágazatokba vagy a romló költség-versenyképességű területekre történő átcsoportosításához. Továbbra is vannak akadályai a hosszú távon szükséges ágazati bérkiigazításoknak. |
| --- | --- |

(11)

A luxemburgi gazdaságra jellemző, hogy az egyes gazdasági ágazatok munkatermelékenysége jelentős eltéréseket mutat, a pénzügyi ágazat termelékenysége duplája más ágazatokénak. Ez azt jelenti, hogy az ágazati reálbérek ágazati munkatermelékenységnek megfelelő nagyobb eltérései hozzájárulhatnának a munkaerőnek a feltörekvő versenyképes ágazatokba vagy a romló költség-versenyképességű területekre történő átcsoportosításához. Továbbra is vannak akadályai a hosszú távon szükséges ágazati bérkiigazításoknak.

| (12) | Az általában jól teljesítő munkaerőpiac és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők magas aránya ellenére a foglalkoztatási ráta viszonylag alacsony az idősebb munkavállalók, a nők és az alacsony képzettségű fiatalok körében. A hatékony aktivizálási intézkedéseket továbbra is intézményi akadályok gátolják. Az állami foglalkoztatási szolgálaton belül – a kormány tervei szerint 2015 végéig – fontos reformokra kerül sor annak érdekében, hogy az álláskeresők egyénre szabott tanácsadásban részesüljenek. Nem került viszont elfogadásra a szakoktatási és -képzési rendszer reformterve és – különösen a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkezők körében – a tanulmányi eredmények javítását célzó középiskolai reform. Az anyasági ellátásokra és az iskoláztatási támogatásokra vonatkozóan bejelentett intézkedések és a szülői szabadság tervezett reformja várhatóan hozzájárul a nők munkaerő-piaci részvételének erősítéséhez. A közös adózás rendszere és a szociális ellátási rendszer kialakítása visszatartja a második keresőket a munkavállalástól. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők nagy aránya ellenére az oktatási eredmények továbbra sem kielégítőek, és nincs előrelépés a migráns hátterű személyek és az alacsony képzettségű fiatalok helyzetének javítása terén. Változatlanul fennállnak az intézményi tényezőkhöz és a szociális ellátási rendszer kialakításához köthető, a munkaerő-piaci kínálattal kapcsolatos kihívások, amelyek a munkaerőpiac problémáinak forrásai. |
| --- | --- |

(12)

Az általában jól teljesítő munkaerőpiac és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők magas aránya ellenére a foglalkoztatási ráta viszonylag alacsony az idősebb munkavállalók, a nők és az alacsony képzettségű fiatalok körében. A hatékony aktivizálási intézkedéseket továbbra is intézményi akadályok gátolják. Az állami foglalkoztatási szolgálaton belül – a kormány tervei szerint 2015 végéig – fontos reformokra kerül sor annak érdekében, hogy az álláskeresők egyénre szabott tanácsadásban részesüljenek. Nem került viszont elfogadásra a szakoktatási és -képzési rendszer reformterve és – különösen a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkezők körében – a tanulmányi eredmények javítását célzó középiskolai reform. Az anyasági ellátásokra és az iskoláztatási támogatásokra vonatkozóan bejelentett intézkedések és a szülői szabadság tervezett reformja várhatóan hozzájárul a nők munkaerő-piaci részvételének erősítéséhez. A közös adózás rendszere és a szociális ellátási rendszer kialakítása visszatartja a második keresőket a munkavállalástól. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők nagy aránya ellenére az oktatási eredmények továbbra sem kielégítőek, és nincs előrelépés a migráns hátterű személyek és az alacsony képzettségű fiatalok helyzetének javítása terén. Változatlanul fennállnak az intézményi tényezőkhöz és a szociális ellátási rendszer kialakításához köthető, a munkaerő-piaci kínálattal kapcsolatos kihívások, amelyek a munkaerőpiac problémáinak forrásai.

| (13) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Luxemburg gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Luxemburg fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(13)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Luxemburg gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Luxemburg fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

| (14) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt (8) fogalmazta meg, hogy Luxemburg megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(14)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt (8) fogalmazta meg, hogy Luxemburg megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (15) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (9). Luxemburgnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(15)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (9). Luxemburgnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Luxemburg 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Szélesítse az adóalapot, különösen a fogyasztási adók, a rendszeres ingatlanadók és a környezetvédelmi adózás terén. |
| --- | --- |

1.

Szélesítse az adóalapot, különösen a fogyasztási adók, a rendszeres ingatlanadók és a környezetvédelmi adózás terén.

| 2. | Az előrehozott nyugdíjba vonulás korlátozásával és a kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kötésével szüntesse meg a jogszabályban előírt nyugdíjkorhatár és a tényleges nyugdíjbavonulási életkor közötti eltérést. |
| --- | --- |

2.

Az előrehozott nyugdíjba vonulás korlátozásával és a kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kötésével szüntesse meg a jogszabályban előírt nyugdíjkorhatár és a tényleges nyugdíjbavonulási életkor közötti eltérést.

| 3. | A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján reformálja meg a bérmegállapítás rendszerét annak biztosítása érdekében, hogy a bérek – különösen ágazati szinten – a termelékenységnek megfelelően alakuljanak. |
| --- | --- |

3.

A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján reformálja meg a bérmegállapítás rendszerét annak biztosítása érdekében, hogy a bérek – különösen ágazati szinten – a termelékenységnek megfelelően alakuljanak.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Luxemburg 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 72. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

5

(6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, exercice 2015 („A tartós ápolás-gondozás rendszerének 2015. évi költségvetése”), elérhető a következő weboldalon: http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

6

Budget de l'Assurance Dépendance, exercice 2015

(7)  A 2015. évi költségvetés 255. és 256. számú intézkedése, elérhető a következő weboldalon: http://www.budget.public.lu/

7

(8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

8

(9)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

9

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/76

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Magyarország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/20)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Magyarország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Magyarország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Magyarország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Magyarország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Magyarországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Magyarországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Magyarországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Magyarország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Magyarországon makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a nettó nemzetközi befektetési pozícióból fakadó kockázatokra (ami a külső egyensúly helyreállítása terén elért eredmények ellenére továbbra is rendkívül negatív), az államadósság magas szintjére, a szabályozásból eredően a pénzügyi ágazatot sújtó jelentős teherre, továbbá a nemteljesítő hiteleknek a hitelállomány-leépítést megnehezítő magas arányára kell külön figyelmet fordítani. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Magyarországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Magyarország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Magyarországon makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a nettó nemzetközi befektetési pozícióból fakadó kockázatokra (ami a külső egyensúly helyreállítása terén elért eredmények ellenére továbbra is rendkívül negatív), az államadósság magas szintjére, a szabályozásból eredően a pénzügyi ágazatot sújtó jelentős teherre, továbbá a nemteljesítő hiteleknek a hitelállomány-leépítést megnehezítő magas arányára kell külön figyelmet fordítani.

| (7) | Magyarország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Magyarország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Magyarország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2013–2015 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A kormány a 2015. évi konvergenciaprogram szerint az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, 2015-ben a GDP 2,4 %-ára, 2018-ra pedig elérve a GDP 1,6 %-ának megfelelő értéket, továbbá az újraszámított strukturális egyenleg alapján (5) – a GDP 1,7 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt – középtávú cél elérése 2017-re várható. A konvergenciaprogram szerint a kormány a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenésével számol, tervei szerint a mutató 2015-re eléri 74,9 %-os, 2018-ra pedig a 68,9 %-os szintet. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2016-ig nagyrészt megalapozottnak, azt követően optimistának tekinthető. A 2016-tól kezdődő időszakra vonatkozó államháztartási hiánycélokat alátámasztó konkrét intézkedések nincsenek kellő részletességgel kidolgozva, különösen a 2016 utáni időszak tekintetében. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg és a nettó kiadásnövekedés egyaránt annak a kockázatnak a fennállására mutat, hogy 2015-ben és 2016-ban jelentős eltérés lesz a középtávú költségvetési célhoz szükséges kiigazítási pályától. Emiatt 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. Az előrejelzés szerint ugyanakkor Magyarország 2015-ben eleget fog tenni az átmeneti adósságszabálynak, továbbá az átmeneti időszak lejártát követően, azaz 2016-ban meg fog felelni az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Magyarország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A korábban már jogszabályba foglalt középtávú költségvetési keret következetes alkalmazása és a Költségvetési Tanács elemzési funkciójának megerősítése révén javulna Magyarország költségvetési irányítási rendszere. |
| --- | --- |

(8)

Magyarország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2013–2015 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A kormány a 2015. évi konvergenciaprogram szerint az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, 2015-ben a GDP 2,4 %-ára, 2018-ra pedig elérve a GDP 1,6 %-ának megfelelő értéket, továbbá az újraszámított strukturális egyenleg alapján (5) – a GDP 1,7 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt – középtávú cél elérése 2017-re várható. A konvergenciaprogram szerint a kormány a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenésével számol, tervei szerint a mutató 2015-re eléri 74,9 %-os, 2018-ra pedig a 68,9 %-os szintet. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2016-ig nagyrészt megalapozottnak, azt követően optimistának tekinthető. A 2016-tól kezdődő időszakra vonatkozó államháztartási hiánycélokat alátámasztó konkrét intézkedések nincsenek kellő részletességgel kidolgozva, különösen a 2016 utáni időszak tekintetében. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg és a nettó kiadásnövekedés egyaránt annak a kockázatnak a fennállására mutat, hogy 2015-ben és 2016-ban jelentős eltérés lesz a középtávú költségvetési célhoz szükséges kiigazítási pályától. Emiatt 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. Az előrejelzés szerint ugyanakkor Magyarország 2015-ben eleget fog tenni az átmeneti adósságszabálynak, továbbá az átmeneti időszak lejártát követően, azaz 2016-ban meg fog felelni az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Magyarország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A korábban már jogszabályba foglalt középtávú költségvetési keret következetes alkalmazása és a Költségvetési Tanács elemzési funkciójának megerősítése révén javulna Magyarország költségvetési irányítási rendszere.

| (9) | Az elmúlt 12 hónapban fennmaradtak a bankszektort érintő legfőbb kihívások: a tőkefelhalmozás lehetőségeinek javítása útján helyreállítani a piaci alapú hitelezést, illetve javítani a portfóliótisztítás hatékonyságát. A banki hitelezés 2013 közepe óta jórészt támogatott hitelprogramokon alapul, ideértve a kkv-knak nyújtott hitelek mintegy 40 %-át. A jelentős adó- és szabályozásból eredő terhek, továbbá a problémás hitelek magas aránya nem biztosítja a bankok számára a szükséges ösztönzőket ahhoz, hogy fokozzák rendes, nem támogatott hitelezési tevékenységüket. A devizaalapú jelzáloghitelek közelmúltbeli forintosításából fakadóan Magyarország külső kitettsége és az ebből adódó pénzügyi stabilitási kockázatok jelentősen csökkentek. Ugyanakkor a nemteljesítő hitelek magas aránya továbbra is főként a háztartások devizában fennálló adósságának tudható be. A devizahitelesek terheinek csökkentésére eddig elfogadott mentőcsomagok – a lakossági ágazatban létrehozott Nemzeti Eszközkezelő létrehozásától eltekintve – elsősorban nem a nehéz helyzetben lévő hitelfelvevőkre irányultak, és ezek a csomagok vélhetően nem fogják megoldani a nemteljesítő hitelek problémáját. A hatékony portfóliótisztítást hátráltatja többek között a kényszerértékesítések hiánya, valamint a bírósági vagy bíróságon kívüli adósságrendezési eljárások rossz hatékonysága. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal közelmúltban kötött megállapodásban a kormány számos kötelezettséget vállalt a pénzügyi ágazatban jelentkező kihívások kezelésére, így többek között a banki különadó fokozatos csökkentésére és az előzetes konzultáció elvének betartására. Ezen intézkedések következetes végrehajtása révén biztosítható lenne a megfelelő és kiszámítható pénzügy-politikai keretekhez való visszatérés. Az elmúlt év folyamán Magyarország több lépésben bővítette közvetlen tulajdonosi jelenlétét a bankszektorban. A bankszektorra irányuló, a közvetlen tulajdon növelésén keresztül megvalósított állami beavatkozás komoly költségvetési kockázatokat vonhat maga után, még akkor is, ha a tulajdonszerzés csak átmeneti. |
| --- | --- |

(9)

Az elmúlt 12 hónapban fennmaradtak a bankszektort érintő legfőbb kihívások: a tőkefelhalmozás lehetőségeinek javítása útján helyreállítani a piaci alapú hitelezést, illetve javítani a portfóliótisztítás hatékonyságát. A banki hitelezés 2013 közepe óta jórészt támogatott hitelprogramokon alapul, ideértve a kkv-knak nyújtott hitelek mintegy 40 %-át. A jelentős adó- és szabályozásból eredő terhek, továbbá a problémás hitelek magas aránya nem biztosítja a bankok számára a szükséges ösztönzőket ahhoz, hogy fokozzák rendes, nem támogatott hitelezési tevékenységüket. A devizaalapú jelzáloghitelek közelmúltbeli forintosításából fakadóan Magyarország külső kitettsége és az ebből adódó pénzügyi stabilitási kockázatok jelentősen csökkentek. Ugyanakkor a nemteljesítő hitelek magas aránya továbbra is főként a háztartások devizában fennálló adósságának tudható be. A devizahitelesek terheinek csökkentésére eddig elfogadott mentőcsomagok – a lakossági ágazatban létrehozott Nemzeti Eszközkezelő létrehozásától eltekintve – elsősorban nem a nehéz helyzetben lévő hitelfelvevőkre irányultak, és ezek a csomagok vélhetően nem fogják megoldani a nemteljesítő hitelek problémáját. A hatékony portfóliótisztítást hátráltatja többek között a kényszerértékesítések hiánya, valamint a bírósági vagy bíróságon kívüli adósságrendezési eljárások rossz hatékonysága. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal közelmúltban kötött megállapodásban a kormány számos kötelezettséget vállalt a pénzügyi ágazatban jelentkező kihívások kezelésére, így többek között a banki különadó fokozatos csökkentésére és az előzetes konzultáció elvének betartására. Ezen intézkedések következetes végrehajtása révén biztosítható lenne a megfelelő és kiszámítható pénzügy-politikai keretekhez való visszatérés. Az elmúlt év folyamán Magyarország több lépésben bővítette közvetlen tulajdonosi jelenlétét a bankszektorban. A bankszektorra irányuló, a közvetlen tulajdon növelésén keresztül megvalósított állami beavatkozás komoly költségvetési kockázatokat vonhat maga után, még akkor is, ha a tulajdonszerzés csak átmeneti.

| (10) | Az adózás területén nemrég végrehajtott változtatások (új adók bevezetése és meglévő adók növelése) révén a gazdaságpolitika visszatért a vállalatokat terhelő ágazati különadók növelésének korábbi gyakorlatához. Ezen változtatások a kiszámíthatatlanságuk, illetve a szelektivitásuk miatt a beruházások torzulását eredményezik a különböző ágazatokban. A bevezetett számos új intézkedés ellenére az alacsony jövedelmű munkavállalók egyes csoportjainak adóterhe uniós szinten változatlanul a legmagasabbak között van és különösen hátrányosan érintettek az egyedülálló személyek. Úgy tűnik, hogy az adóterheknek más bevételi forrásokra történő áthelyezésével az adóterhek a növekedést kevésbé visszafogó módon is eloszthatók lennének. Az elmúlt évben bevezetett különböző intézkedések segítik az adókijátszás elleni küzdelem rendszereinek szigorítását. A kiskereskedelmi üzletek pénztárgépeinek online rendszerbe történő bekapcsolására irányuló program sikeres lezárását követően immáron azt tervezik, hogy a programot 2015-ben kiterjesztik egyes piaci szolgáltatásokra is. Csökkentették az értékhatárt, amely fölött tételes áfabevallást kell benyújtani. 2015-ben elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszert vezettek be, amelynek elsődleges célja a körhintaszerű áfacsalások visszaszorítása volt. Ugyanakkor továbbra is számos lehetőség kínálkozik az adóbeszedés terén az igazgatás hatékonyságának javítására és az adószabályoknak való megfeleléssel járó költségek csökkentésére, különösen a kkv-k tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Az adózás területén nemrég végrehajtott változtatások (új adók bevezetése és meglévő adók növelése) révén a gazdaságpolitika visszatért a vállalatokat terhelő ágazati különadók növelésének korábbi gyakorlatához. Ezen változtatások a kiszámíthatatlanságuk, illetve a szelektivitásuk miatt a beruházások torzulását eredményezik a különböző ágazatokban. A bevezetett számos új intézkedés ellenére az alacsony jövedelmű munkavállalók egyes csoportjainak adóterhe uniós szinten változatlanul a legmagasabbak között van és különösen hátrányosan érintettek az egyedülálló személyek. Úgy tűnik, hogy az adóterheknek más bevételi forrásokra történő áthelyezésével az adóterhek a növekedést kevésbé visszafogó módon is eloszthatók lennének. Az elmúlt évben bevezetett különböző intézkedések segítik az adókijátszás elleni küzdelem rendszereinek szigorítását. A kiskereskedelmi üzletek pénztárgépeinek online rendszerbe történő bekapcsolására irányuló program sikeres lezárását követően immáron azt tervezik, hogy a programot 2015-ben kiterjesztik egyes piaci szolgáltatásokra is. Csökkentették az értékhatárt, amely fölött tételes áfabevallást kell benyújtani. 2015-ben elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszert vezettek be, amelynek elsődleges célja a körhintaszerű áfacsalások visszaszorítása volt. Ugyanakkor továbbra is számos lehetőség kínálkozik az adóbeszedés terén az igazgatás hatékonyságának javítására és az adószabályoknak való megfeleléssel járó költségek csökkentésére, különösen a kkv-k tekintetében.

| (11) | A magyar munkaerő-piaci helyzet összességében javult 2014-ben: a gazdasági fellendülés miatt a magánszektorban bővült a foglalkoztatás. Továbbra is jelentős kihívások mutatkoznak a közmunkaprogram terén, amelyet 2011 óta számottevően kibővítettek. A program rossz hatékonyságú és eredménytelen aktív munkaerő-piaci intézkedésnek tűnik, és fennáll a kockázata annak, hogy torzítja a munkaerőpiac megfelelő működését. Ugyanezen források más módon történő felhasználása hasznosabb lehetne a magyar gazdaság számára. Az elmúlt négy év alatt a program költségvetési terhei megnégyszereződtek, ezáltal elérik a GDP 0,8 %-át, továbbá várható, hogy 2015 és 2018 között a mostani szint kétszeresére emelkednek. Mindez forrásokat von el a képzés és a nyílt munkaerőpiacon való részvételt elősegítő szolgáltatások létfontosságú fejlesztéseitől. Fennáll a kockázata annak, hogy egy ilyen nagyságrendű közmunkaprogram jelentős „bezáródási hatást” generál, és az alacsony képzettségű munkavállalók esetében tartósan a szociális ellátások helyébe lép. A programot nem koordinálják megfelelően más aktív munkaerő-piaci intézkedésekkel, továbbá a program nem segíti elő kellő mértékben a résztvevők nyílt munkaerő-piaci reintegrációját. A közmunkaprogramból való sikeres kilépések aránya 2014 első felében mindössze 13,8 % volt, ami arra utal, hogy a közmunka nem segíti elő kellő mértékben a résztvevőknek a munkaerő-piacra történő visszailleszkedését. Jóllehet a program a tartósan munkanélküliekre, az alacsony képzettségűekre és a hátrányos helyzetű térségekben élő munkanélküliekre irányul, a 2013-as adatok szerint a résztvevők 47 %-a közép- vagy felsőfokú végzettséggel rendelkezett. Az álláskeresési járadék jogosultsági időszakát (három hónap) nem növelték meg, és így az nincs összhangban az álláskeresők elhelyezkedéséhez szükséges átlagos idő (több mint egy év) hosszával. Számos programot vezettek be a romák munkaerő-piaci integrációjának javítása érdekében, és egy monitoringrendszert is felállítottak. Racionalizált, koordinált és a szegénység érdemi csökkentésére alkalmas szakpolitikai intézkedések kidolgozására lenne szükség. Noha a szegénységi mutatók szerény mértékben javuló tendenciákról árulkodnak, továbbra is azt jelzik, hogy aggasztóan nagy arányú a szegénység, különösen a romák és a gyerekek körében. A szociális segélyek rendszerét illetően hiányosságok mutatkoznak mind a megfelelőség, mind a támogatottak köre tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A magyar munkaerő-piaci helyzet összességében javult 2014-ben: a gazdasági fellendülés miatt a magánszektorban bővült a foglalkoztatás. Továbbra is jelentős kihívások mutatkoznak a közmunkaprogram terén, amelyet 2011 óta számottevően kibővítettek. A program rossz hatékonyságú és eredménytelen aktív munkaerő-piaci intézkedésnek tűnik, és fennáll a kockázata annak, hogy torzítja a munkaerőpiac megfelelő működését. Ugyanezen források más módon történő felhasználása hasznosabb lehetne a magyar gazdaság számára. Az elmúlt négy év alatt a program költségvetési terhei megnégyszereződtek, ezáltal elérik a GDP 0,8 %-át, továbbá várható, hogy 2015 és 2018 között a mostani szint kétszeresére emelkednek. Mindez forrásokat von el a képzés és a nyílt munkaerőpiacon való részvételt elősegítő szolgáltatások létfontosságú fejlesztéseitől. Fennáll a kockázata annak, hogy egy ilyen nagyságrendű közmunkaprogram jelentős „bezáródási hatást” generál, és az alacsony képzettségű munkavállalók esetében tartósan a szociális ellátások helyébe lép. A programot nem koordinálják megfelelően más aktív munkaerő-piaci intézkedésekkel, továbbá a program nem segíti elő kellő mértékben a résztvevők nyílt munkaerő-piaci reintegrációját. A közmunkaprogramból való sikeres kilépések aránya 2014 első felében mindössze 13,8 % volt, ami arra utal, hogy a közmunka nem segíti elő kellő mértékben a résztvevőknek a munkaerő-piacra történő visszailleszkedését. Jóllehet a program a tartósan munkanélküliekre, az alacsony képzettségűekre és a hátrányos helyzetű térségekben élő munkanélküliekre irányul, a 2013-as adatok szerint a résztvevők 47 %-a közép- vagy felsőfokú végzettséggel rendelkezett. Az álláskeresési járadék jogosultsági időszakát (három hónap) nem növelték meg, és így az nincs összhangban az álláskeresők elhelyezkedéséhez szükséges átlagos idő (több mint egy év) hosszával. Számos programot vezettek be a romák munkaerő-piaci integrációjának javítása érdekében, és egy monitoringrendszert is felállítottak. Racionalizált, koordinált és a szegénység érdemi csökkentésére alkalmas szakpolitikai intézkedések kidolgozására lenne szükség. Noha a szegénységi mutatók szerény mértékben javuló tendenciákról árulkodnak, továbbra is azt jelzik, hogy aggasztóan nagy arányú a szegénység, különösen a romák és a gyerekek körében. A szociális segélyek rendszerét illetően hiányosságok mutatkoznak mind a megfelelőség, mind a támogatottak köre tekintetében.

| (12) | A szolgáltatási ágazatok terén az elmúlt években bevezetett piacralépési akadályokat nem szüntették meg, sőt, 2014-ben további akadályokat emeltek, ez pedig hátráltatja a gazdasági erőforrások hatékony allokációját, fokozza a befektetői környezet bizonytalanságát és korlátozza a versenyt. Az új akadályok közé tartozik például az az előírás, amelynek értelmében minden közepes és nagyméretű kiskereskedelmi egységet központilag kell engedélyezni. A közigazgatást, a döntéshozatalt és a közbeszerzéseket érintő korrupció és az átláthatóság hiánya változatlanul aggodalomra ad okot. A közbeszerzési piacot jellemző alacsony intenzitású verseny és a szerződések közvetlen odaítélésének kiterjedt alkalmazása 2014-ben is fennmaradt. 2014-ben átszervezték a közbeszerzések igazgatási rendszerét, ennek eredményeit szorosan figyelemmel kell kísérni. Magyarország 2014 novemberében az új közbeszerzési irányelvek átültetésére, továbbá a verseny és az átláthatóság előmozdítására irányuló cselekvési tervet terjesztett elő. A korrupcióellenes jogi keret javítására irányulóan szintén számos intézkedést meghirdettek. |
| --- | --- |

(12)

A szolgáltatási ágazatok terén az elmúlt években bevezetett piacralépési akadályokat nem szüntették meg, sőt, 2014-ben további akadályokat emeltek, ez pedig hátráltatja a gazdasági erőforrások hatékony allokációját, fokozza a befektetői környezet bizonytalanságát és korlátozza a versenyt. Az új akadályok közé tartozik például az az előírás, amelynek értelmében minden közepes és nagyméretű kiskereskedelmi egységet központilag kell engedélyezni. A közigazgatást, a döntéshozatalt és a közbeszerzéseket érintő korrupció és az átláthatóság hiánya változatlanul aggodalomra ad okot. A közbeszerzési piacot jellemző alacsony intenzitású verseny és a szerződések közvetlen odaítélésének kiterjedt alkalmazása 2014-ben is fennmaradt. 2014-ben átszervezték a közbeszerzések igazgatási rendszerét, ennek eredményeit szorosan figyelemmel kell kísérni. Magyarország 2014 novemberében az új közbeszerzési irányelvek átültetésére, továbbá a verseny és az átláthatóság előmozdítására irányuló cselekvési tervet terjesztett elő. A korrupcióellenes jogi keret javítására irányulóan szintén számos intézkedést meghirdettek.

| (13) | Jóllehet bevezettek bizonyos intézkedéseket a roma gyerekek oktatásának támogatására irányulóan, a befogadó többségi oktatást előmozdító szisztematikus megközelítés kidolgozása még várat magára. Változatlanul magas azon roma gyerekek aránya, akik olyan iskolákba vagy osztályokba járnak, amelyekben a tanulók többsége roma, továbbá a roma diákok iskolázottsága elmarad az országos átlagtól. A tanárok nem kapnak megfelelő képzést ahhoz, hogy kellő támogatást tudjanak nyújtani a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozóknak. További erőfeszítésekre van szükség az oktatás különböző formái és szakaszai közötti, illetve az oktatásból a munka világába való átmenet javítása érdekében. A középfokú oktatás államilag finanszírozott helyeinek elosztását érintően tervezett változtatások, valamint a felsőoktatás szigorodó felvételi követelményei adott esetben tovább szűkíthetik az oktatás különböző formái közötti átmenet lehetőségeit, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára. Nagyon magas a magyar felsőoktatásban a lemorzsolódók aránya. A felsőoktatásra vonatkozó nemzeti stratégia elfogadását 2014 decemberében jelentette be a kormány. A stratégia részeként a felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányára vonatkozó célt 34 %-ra növelték. A közelmúltban hozott intézkedésekkel összességében nem sikerült növelni a hátrányos helyzetű csoportok részvételét a felsőoktatásban, és nem sikerült kezelni a lemorzsolódás problémáját sem. A jelenlegi finanszírozási rendszer nem támogatja kellőképpen a méltányos részvételi lehetőséget. |
| --- | --- |

(13)

Jóllehet bevezettek bizonyos intézkedéseket a roma gyerekek oktatásának támogatására irányulóan, a befogadó többségi oktatást előmozdító szisztematikus megközelítés kidolgozása még várat magára. Változatlanul magas azon roma gyerekek aránya, akik olyan iskolákba vagy osztályokba járnak, amelyekben a tanulók többsége roma, továbbá a roma diákok iskolázottsága elmarad az országos átlagtól. A tanárok nem kapnak megfelelő képzést ahhoz, hogy kellő támogatást tudjanak nyújtani a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozóknak. További erőfeszítésekre van szükség az oktatás különböző formái és szakaszai közötti, illetve az oktatásból a munka világába való átmenet javítása érdekében. A középfokú oktatás államilag finanszírozott helyeinek elosztását érintően tervezett változtatások, valamint a felsőoktatás szigorodó felvételi követelményei adott esetben tovább szűkíthetik az oktatás különböző formái közötti átmenet lehetőségeit, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára. Nagyon magas a magyar felsőoktatásban a lemorzsolódók aránya. A felsőoktatásra vonatkozó nemzeti stratégia elfogadását 2014 decemberében jelentette be a kormány. A stratégia részeként a felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányára vonatkozó célt 34 %-ra növelték. A közelmúltban hozott intézkedésekkel összességében nem sikerült növelni a hátrányos helyzetű csoportok részvételét a felsőoktatásban, és nem sikerült kezelni a lemorzsolódás problémáját sem. A jelenlegi finanszírozási rendszer nem támogatja kellőképpen a méltányos részvételi lehetőséget.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Magyarország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Magyarországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Magyarország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Magyarország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Magyarországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Magyarország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

| (15) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (16) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Magyarország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben hajtson végre a GDP 0,5 %-ának, 2016-ban a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. |
| --- | --- |

1.

A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben hajtson végre a GDP 0,5 %-ának, 2016-ban a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást.

| 2. | Tegyen intézkedéseket a reálgazdaság rendes hitelezésének helyreállítása érdekében, és szüntesse meg a piaci alapú portfóliótisztítás akadályait, továbbá csökkentse jelentősen a bankszektorban megnövelt állami tulajdonból fakadó függő kötelezettségekhez kapcsolódó kockázatokat. |
| --- | --- |

2.

Tegyen intézkedéseket a reálgazdaság rendes hitelezésének helyreállítása érdekében, és szüntesse meg a piaci alapú portfóliótisztítás akadályait, továbbá csökkentse jelentősen a bankszektorban megnövelt állami tulajdonból fakadó függő kötelezettségekhez kapcsolódó kockázatokat.

| 3. | Mérsékelje a vállalatokat terhelő, torzító hatású ágazati különadókat; szüntesse meg a piacra lépés indokolatlan akadályait a szolgáltatási ágazatban, ideértve a kiskereskedelmi ágazatot is; csökkentse az alacsony jövedelmű munkavállalókat terhelő adóéket, többek között az adóterheknek a növekedésre nézve kevésbé torzító területekre történő átterelése révén; folytassa az adókijátszás elleni küzdelmet; csökkentse a megfelelési költségeket és javítsa az adóbeszedés hatékonyságát. Erősítse meg a közbeszerzési rendszer versenyt ösztönző és az átláthatóságot előmozdító struktúráit, és fejlessze tovább a korrupció elleni küzdelem keretét. |
| --- | --- |

3.

Mérsékelje a vállalatokat terhelő, torzító hatású ágazati különadókat; szüntesse meg a piacra lépés indokolatlan akadályait a szolgáltatási ágazatban, ideértve a kiskereskedelmi ágazatot is; csökkentse az alacsony jövedelmű munkavállalókat terhelő adóéket, többek között az adóterheknek a növekedésre nézve kevésbé torzító területekre történő átterelése révén; folytassa az adókijátszás elleni küzdelmet; csökkentse a megfelelési költségeket és javítsa az adóbeszedés hatékonyságát. Erősítse meg a közbeszerzési rendszer versenyt ösztönző és az átláthatóságot előmozdító struktúráit, és fejlessze tovább a korrupció elleni küzdelem keretét.

| 4. | Csoportosítsa át a közmunkaprogramra szánt költségvetési forrásokat az elsődleges munkaerőpiacra történő integrációt előmozdító aktív munkaerő-piaci intézkedésekre, továbbá javítsa a szociális segélyek és a munkanélküli-ellátások megfelelőségét és vizsgálja felül a támogatottak körét. |
| --- | --- |

4.

Csoportosítsa át a közmunkaprogramra szánt költségvetési forrásokat az elsődleges munkaerőpiacra történő integrációt előmozdító aktív munkaerő-piaci intézkedésekre, továbbá javítsa a szociális segélyek és a munkanélküli-ellátások megfelelőségét és vizsgálja felül a támogatottak körét.

| 5. | Növelje a hátrányos helyzetű csoportok és különösen a romák részvételét a befogadó többségi oktatásban, valamint célirányos tanárképzésen keresztül javítsa az ezen csoportok részére nyújtott támogatás színvonalát; erősítse meg az oktatás különböző szakaszai közötti, illetve a munka világába való átmenetet elősegítő intézkedéseket, valamint fejlessze az alapvető kompetenciák tanítását. |
| --- | --- |

5.

Növelje a hátrányos helyzetű csoportok és különösen a romák részvételét a befogadó többségi oktatásban, valamint célirányos tanárképzésen keresztül javítsa az ezen csoportok részére nyújtott támogatás színvonalát; erősítse meg az oktatás különböző szakaszai közötti, illetve a munka világába való átmenetet elősegítő intézkedéseket, valamint fejlessze az alapvető kompetenciák tanítását.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása.Magyarország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 77. o.)

4

(5)  A Bizottság által a konvergenciaprogramban szereplő információk alapján, egy közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított strukturális egyenleg.

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/80

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Málta 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/21)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Málta 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Málta 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Málta 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Málta 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Máltára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Málta által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Máltára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Málta által elért eredményeket.

| (7) | Málta 2015. április 17-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Málta 2015. április 17-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Málta jelenleg – a túlzotthiány-eljárás 2015. júniusi megszüntetését követően – a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik (6). A kormány a 2015. évi stabilitási program szerint úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány 2015-ben fokozatosan a GDP 1,6 %-ára, majd 2018-ra a GDP 0,2 %-ára csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint megállapítható, hogy a túlzott hiányt 2014-ben kiigazították. A stabilitási program értelmében a kormány a tervei szerint 2019-re – a programidőszakot követő évben – valósítja meg a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális költségvetési egyensúlyt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenést követően 2018-ra 61,2 %-ot tesz majd ki. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Úgy tűnik, fennáll a kockázata annak, hogy 2015-ben és 2016-ban is jelentkezik bizonyos mértékű eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű kiigazítástól. 2015-ben a strukturális egyenleg javulása várhatóan a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékben marad el a követelménytől. A 2016-ra előre jelzett kiigazítás ugyan összhangban van a követelménnyel, azonban fennáll annak a kockázata, hogy 2015-öt és 2016-ot együttesen nézve lesz bizonyos mértékű eltérés. 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. Következésképp 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Málta várhatóan nagyrészt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Málta jelenleg – a túlzotthiány-eljárás 2015. júniusi megszüntetését követően – a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik (6). A kormány a 2015. évi stabilitási program szerint úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány 2015-ben fokozatosan a GDP 1,6 %-ára, majd 2018-ra a GDP 0,2 %-ára csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint megállapítható, hogy a túlzott hiányt 2014-ben kiigazították. A stabilitási program értelmében a kormány a tervei szerint 2019-re – a programidőszakot követő évben – valósítja meg a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális költségvetési egyensúlyt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenést követően 2018-ra 61,2 %-ot tesz majd ki. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Úgy tűnik, fennáll a kockázata annak, hogy 2015-ben és 2016-ban is jelentkezik bizonyos mértékű eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű kiigazítástól. 2015-ben a strukturális egyenleg javulása várhatóan a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékben marad el a követelménytől. A 2016-ra előre jelzett kiigazítás ugyan összhangban van a követelménnyel, azonban fennáll annak a kockázata, hogy 2015-öt és 2016-ot együttesen nézve lesz bizonyos mértékű eltérés. 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. Következésképp 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Málta várhatóan nagyrészt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | Málta államháztartásának hosszú távú fenntarthatósága tekintetében kockázat áll fenn, különös tekintettel a népesség elöregedésével összefüggő kiadások várható növekedésére. A nyugdíjrendszerben a kötelező nyugdíjkorhatár jogszabályban rögzített emelését igen lassan vezetik be, és nincs kifejezett kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és a várható élettartam között. Málta munkaerő-piaci intézkedések és a harmadik pillérhez tartozó nyugdíjak révén fellépett a nyugdíjrendszerét érintő kihívásokkal szemben, valamint nemzeti reformprogramjában további szakpolitikai intézkedéseket irányzott elő, ugyanakkor a rendszer fenntarthatóságának és megfelelőségének lényeges javítását célzó intézkedések bejelentése és végrehajtása még várat magára. Megkezdődött a nemzeti egészségügyi rendszerekre vonatkozó 2014-es stratégia végrehajtása, amely az egészségügyi rendszer lehető leghatékonyabbá tételét és annak pénzügyi fenntarthatóságát kívánja egyidejűleg megvalósítani. Ezt a folyamatot nyomon kell követni. |
| --- | --- |

(9)

Málta államháztartásának hosszú távú fenntarthatósága tekintetében kockázat áll fenn, különös tekintettel a népesség elöregedésével összefüggő kiadások várható növekedésére. A nyugdíjrendszerben a kötelező nyugdíjkorhatár jogszabályban rögzített emelését igen lassan vezetik be, és nincs kifejezett kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és a várható élettartam között. Málta munkaerő-piaci intézkedések és a harmadik pillérhez tartozó nyugdíjak révén fellépett a nyugdíjrendszerét érintő kihívásokkal szemben, valamint nemzeti reformprogramjában további szakpolitikai intézkedéseket irányzott elő, ugyanakkor a rendszer fenntarthatóságának és megfelelőségének lényeges javítását célzó intézkedések bejelentése és végrehajtása még várat magára. Megkezdődött a nemzeti egészségügyi rendszerekre vonatkozó 2014-es stratégia végrehajtása, amely az egészségügyi rendszer lehető leghatékonyabbá tételét és annak pénzügyi fenntarthatóságát kívánja egyidejűleg megvalósítani. Ezt a folyamatot nyomon kell követni.

| (10) | Málta intézkedéseket tett annak érdekében, hogy lakosait segítse a munka és a családi élet egyensúlyának megteremtésében, különösen adóügyi ösztönzőkkel, az ingyenes gyermekgondozási intézmények folyamatos biztosításával, valamint rugalmas munkaidő bevezetésével. Mindazonáltal sok idősebb nőt visszatarthat a munkaerőpiacon való munkakereséstől a nem intézményi formájú tartós ápolás-gondozás iránti fokozott igény, valamint a megfelelő készségek hiánya. 2014 júniusában közzétették a nemzeti írás-olvasás tanítási stratégiát és a korai iskolaelhagyás kezelésére kidolgozott stratégiát. Továbbra is folyik a munka annak érdekében, hogy az oktatási eredmények jobban megfeleljenek a piaci igényeknek, de kézzelfogható eredmények még nem tapasztalhatók. |
| --- | --- |

(10)

Málta intézkedéseket tett annak érdekében, hogy lakosait segítse a munka és a családi élet egyensúlyának megteremtésében, különösen adóügyi ösztönzőkkel, az ingyenes gyermekgondozási intézmények folyamatos biztosításával, valamint rugalmas munkaidő bevezetésével. Mindazonáltal sok idősebb nőt visszatarthat a munkaerőpiacon való munkakereséstől a nem intézményi formájú tartós ápolás-gondozás iránti fokozott igény, valamint a megfelelő készségek hiánya. 2014 júniusában közzétették a nemzeti írás-olvasás tanítási stratégiát és a korai iskolaelhagyás kezelésére kidolgozott stratégiát. Továbbra is folyik a munka annak érdekében, hogy az oktatási eredmények jobban megfeleljenek a piaci igényeknek, de kézzelfogható eredmények még nem tapasztalhatók.

| (11) | Málta erőfeszítéseket tett a kockázati tőkealapok felhasználását szolgáló keret biztosítása és a tőkepiaci hozzáférés elősegítése érdekében, különösen az induló vállalkozásokat támogató Malta Enterprise program felülvizsgálata és a magvetőtőke-beruházásokra vonatkozó bejelentett program révén. Egy fejlesztési bank létrehozásán is dolgoznak. Ezt a folyamatot nyomon kell követni. |
| --- | --- |

(11)

Málta erőfeszítéseket tett a kockázati tőkealapok felhasználását szolgáló keret biztosítása és a tőkepiaci hozzáférés elősegítése érdekében, különösen az induló vállalkozásokat támogató Malta Enterprise program felülvizsgálata és a magvetőtőke-beruházásokra vonatkozó bejelentett program révén. Egy fejlesztési bank létrehozásán is dolgoznak. Ezt a folyamatot nyomon kell követni.

| (12) | Az adókijátszás elleni küzdelem és az adózási morál javítása céljából az adóbehajtási rendszer egyszerűsítésére tett máltai lépések jó irányt jelentenek. Bár már folyamatban van a munka, konkrét intézkedésekre van szükség az elektronikus fizetés elterjedésének felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(12)

Az adókijátszás elleni küzdelem és az adózási morál javítása céljából az adóbehajtási rendszer egyszerűsítésére tett máltai lépések jó irányt jelentenek. Bár már folyamatban van a munka, konkrét intézkedésekre van szükség az elektronikus fizetés elterjedésének felgyorsítása érdekében.

| (13) | A közbeszerzési eljárások időtartama jelentősen lerövidült a kötelező elektronikus közbeszerzés bevezetésének és az érintett kormányhivatalok megerősítésének köszönhetően. A bejelentett intézkedések végrehajtása, különösen a személyzet bővítése és a nyomonkövetési rendszer bevezetése még tovább csökkenti majd az eljárások időtartamát. A szállítási költségek jelentős szerepet játszanak Málta gazdaságában. Nemrég elindították a közlekedési reformot, ám a kormány még nem terjesztette elő átfogó közlekedési stratégiáját. |
| --- | --- |

(13)

A közbeszerzési eljárások időtartama jelentősen lerövidült a kötelező elektronikus közbeszerzés bevezetésének és az érintett kormányhivatalok megerősítésének köszönhetően. A bejelentett intézkedések végrehajtása, különösen a személyzet bővítése és a nyomonkövetési rendszer bevezetése még tovább csökkenti majd az eljárások időtartamát. A szállítási költségek jelentős szerepet játszanak Málta gazdaságában. Nemrég elindították a közlekedési reformot, ám a kormány még nem terjesztette elő átfogó közlekedési stratégiáját.

| (14) | A nemzeti reformprogram az országjelentésben meghatározottakon túlmutató lépéseket határoz meg az igazságügyi rendszer reformja érdekében. Ennek eredményeként Málta némi előrehaladást ért el az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának fokozására vonatkozó 2014. évi országspecifikus ajánlás végrehajtása terén. Emellett egy törvénytervezet véglegesítése is folyamatban van. Ennek elfogadásával és végrehajtásával várhatóan tovább javul az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága, mindenekelőtt a bírósági eljárások digitalizálásának és az alternatív vitarendezési mechanizmusok előmozdításának köszönhetően. |
| --- | --- |

(14)

A nemzeti reformprogram az országjelentésben meghatározottakon túlmutató lépéseket határoz meg az igazságügyi rendszer reformja érdekében. Ennek eredményeként Málta némi előrehaladást ért el az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának fokozására vonatkozó 2014. évi országspecifikus ajánlás végrehajtása terén. Emellett egy törvénytervezet véglegesítése is folyamatban van. Ennek elfogadásával és végrehajtásával várhatóan tovább javul az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága, mindenekelőtt a bírósági eljárások digitalizálásának és az alternatív vitarendezési mechanizmusok előmozdításának köszönhetően.

| (15) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(15)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (16) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (17) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (8). Máltának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(17)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (8). Máltának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Málta 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A túlzott hiány kiigazítását követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben és 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. |
| --- | --- |

1.

A túlzott hiány kiigazítását követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben és 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást.

| 2. | A tanárok folyamatos szakmai továbbképzésének ösztönzésével lépjen fel az alapvető készségek javítása és a korai iskolaelhagyás további csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

2.

A tanárok folyamatos szakmai továbbképzésének ösztönzésével lépjen fel az alapvető készségek javítása és a korai iskolaelhagyás további csökkentése érdekében.

| 3. | Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása céljából folytassa a folyamatban lévő nyugdíjreformot, többek között a már jogszabályba foglalt nyugdíjkorhatár-emelés felgyorsításával, azt követően pedig annak a várható élettartam változásához igazításával. |
| --- | --- |

3.

Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása céljából folytassa a folyamatban lévő nyugdíjreformot, többek között a már jogszabályba foglalt nyugdíjkorhatár-emelés felgyorsításával, azt követően pedig annak a várható élettartam változásához igazításával.

| 4. | Könnyítse meg a kis- és mikrovállalkozások számára a forráshoz jutást, különösen nem banki eszközök segítségével. |
| --- | --- |

4.

Könnyítse meg a kis- és mikrovállalkozások számára a forráshoz jutást, különösen nem banki eszközök segítségével.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 83. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2015/1025 határozata (2015. június 19.) a Máltán fennálló túlzott hiányról szóló 2013/319/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 163., 2015.6.30., 35. o.).

6

(7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

7

(8)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

8

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/83

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Hollandia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/22)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Hollandia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Hollandia 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Hollandia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Hollandia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Hollandia 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Hollandia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Hollandiát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Hollandiát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Hollandiára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Hollandia által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Továbbra is fennállnak és figyelmet igényelnek a magas szintű magánadósságból fakadó kockázatok, bár a közelmúltban intézkedések születtek az ingatlanpiac talpra állításának és a jelzáloghitel-növekedés visszafogásának a támogatására. Noha a folyó fizetési mérleg magas többlete részben a gazdaság strukturális jellemzőit tükrözi, a nyugdíj- és az adórendszer szerkezete megnehezítheti a hatékony tőkeelosztást. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Hollandiára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Hollandia által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Továbbra is fennállnak és figyelmet igényelnek a magas szintű magánadósságból fakadó kockázatok, bár a közelmúltban intézkedések születtek az ingatlanpiac talpra állításának és a jelzáloghitel-növekedés visszafogásának a támogatására. Noha a folyó fizetési mérleg magas többlete részben a gazdaság strukturális jellemzőit tükrözi, a nyugdíj- és az adórendszer szerkezete megnehezítheti a hatékony tőkeelosztást.

| (7) | Hollandia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Hollandia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Hollandia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2015. évi stabilitási program alapján a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány fokozatosan javul, 2015-ben a GDP 1,8 %-ára, majd 2018-ra a GDP 0,7 %-ára csökken. A kormány tervei szerint – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt a programidőszak egészében teljesítenék. A stabilitási program alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 68,8 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 66,1 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg teljesíti a középtávú költségvetési célt, és 2015-ben a GDP – 0,3 %-át, 2016-ban pedig a GDP – 0,4 %-át teszi ki. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Hollandia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A 2013-ban a GDP 0,84 %-át kitevő, kutatásra és fejlesztésre fordított állami kiadás alacsony, tekintve az iskolai végzettséget, a tudományos eredményeket és a gazdaság fejlettségének szintjét. Az állami kiadások e területen 2014 óta csökkenőben vannak, és a k+f-re fordított magánkiadások továbbra is alacsonyak. Az állami kiadásoknak az innováció és a kutatás felé való elmozdítása, különös tekintettel az alapkutatásra, és a k+f-re irányuló magánberuházások mobilizálását célzó keretpolitikák végrehajtása hozzájárulna a holland gazdaság hosszú távú növekedési potenciáljának fokozásához. |
| --- | --- |

(8)

Hollandia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2015. évi stabilitási program alapján a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány fokozatosan javul, 2015-ben a GDP 1,8 %-ára, majd 2018-ra a GDP 0,7 %-ára csökken. A kormány tervei szerint – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt a programidőszak egészében teljesítenék. A stabilitási program alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 68,8 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 66,1 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg teljesíti a középtávú költségvetési célt, és 2015-ben a GDP – 0,3 %-át, 2016-ban pedig a GDP – 0,4 %-át teszi ki. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Hollandia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A 2013-ban a GDP 0,84 %-át kitevő, kutatásra és fejlesztésre fordított állami kiadás alacsony, tekintve az iskolai végzettséget, a tudományos eredményeket és a gazdaság fejlettségének szintjét. Az állami kiadások e területen 2014 óta csökkenőben vannak, és a k+f-re fordított magánkiadások továbbra is alacsonyak. Az állami kiadásoknak az innováció és a kutatás felé való elmozdítása, különös tekintettel az alapkutatásra, és a k+f-re irányuló magánberuházások mobilizálását célzó keretpolitikák végrehajtása hozzájárulna a holland gazdaság hosszú távú növekedési potenciáljának fokozásához.

| (9) | A legnagyobb kihívást a lakáspiac jelenti, ahol az évtizedek során kialakult merevségek és torzító ösztönzők formálják az ingatlanfinanszírozási és ágazati megtakarítási mintákat. Az a tendencia, hogy a háztartások ingatlanvagyon szerzése céljából jelzáloghitelt vesznek fel, a régóta fennálló adóügyi ösztönzőkre, például a jelzáloghitel-kamatok adóból való teljes levonhatóságára vezethető vissza. 2012 óta számos intézkedést végrehajtottak, amelyekkel részleges megoldást találtak ezen ösztönzők problémájára. Ezek közül néhány magában foglalja az ingatlanfinanszírozás adóügyi kezelésének kiigazítását. A jelzáloghitel-kamatok adóból való leírhatóságának korlátozása felé való fokozatos elmozdulás és a törlesztés ösztönzése biztosított. Mindazonáltal ezt az intézkedést gyorsabb ütemben kellene bevezetni annak érdekében, hogy azzal jobban ösztönözni lehessen a törlesztést. A nem termelő eszközökbe való beruházás jelentős adóügyi ösztönzője fennmarad. A 2018-ban teljesítendő 100 %-os hitelfedezeti arány még mindig magas. A bérlemények piacát a szabályozás és a rendkívül jelentős szociálislakás-szegmens korlátozza, ahol a hosszú várólisták is problémát jelentenek. A szociálislakás-piacon a lakbérek jövedelem alapján való nagyobb mértékű differenciálásának bevezetése a helyes irányba tett lépés, de hatása korlátozott. Egy új törvény alapján a lakásszövetkezeteknek külön kell választaniuk az általános gazdasági érdekű tevékenységeket (például a szociális lakhatást) a többi tevékenységtől. Még nem egyértelmű, hogy ezzel bekövetkezik-e a tervezett irányváltás, vagyis hogy valóban a rászorulók jussanak szociális lakáshoz, és biztosított lesz-e, hogy a szociális lakhatás a piaci feltételek mellett lakást szerezni képtelen, hátrányos helyzetű emberek számára legyen elérhető. |
| --- | --- |

(9)

A legnagyobb kihívást a lakáspiac jelenti, ahol az évtizedek során kialakult merevségek és torzító ösztönzők formálják az ingatlanfinanszírozási és ágazati megtakarítási mintákat. Az a tendencia, hogy a háztartások ingatlanvagyon szerzése céljából jelzáloghitelt vesznek fel, a régóta fennálló adóügyi ösztönzőkre, például a jelzáloghitel-kamatok adóból való teljes levonhatóságára vezethető vissza. 2012 óta számos intézkedést végrehajtottak, amelyekkel részleges megoldást találtak ezen ösztönzők problémájára. Ezek közül néhány magában foglalja az ingatlanfinanszírozás adóügyi kezelésének kiigazítását. A jelzáloghitel-kamatok adóból való leírhatóságának korlátozása felé való fokozatos elmozdulás és a törlesztés ösztönzése biztosított. Mindazonáltal ezt az intézkedést gyorsabb ütemben kellene bevezetni annak érdekében, hogy azzal jobban ösztönözni lehessen a törlesztést. A nem termelő eszközökbe való beruházás jelentős adóügyi ösztönzője fennmarad. A 2018-ban teljesítendő 100 %-os hitelfedezeti arány még mindig magas. A bérlemények piacát a szabályozás és a rendkívül jelentős szociálislakás-szegmens korlátozza, ahol a hosszú várólisták is problémát jelentenek. A szociálislakás-piacon a lakbérek jövedelem alapján való nagyobb mértékű differenciálásának bevezetése a helyes irányba tett lépés, de hatása korlátozott. Egy új törvény alapján a lakásszövetkezeteknek külön kell választaniuk az általános gazdasági érdekű tevékenységeket (például a szociális lakhatást) a többi tevékenységtől. Még nem egyértelmű, hogy ezzel bekövetkezik-e a tervezett irányváltás, vagyis hogy valóban a rászorulók jussanak szociális lakáshoz, és biztosított lesz-e, hogy a szociális lakhatás a piaci feltételek mellett lakást szerezni képtelen, hátrányos helyzetű emberek számára legyen elérhető.

| (10) | A nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatósága javult. Az első pilléres kötelező nyugdíjkorhatár fokozatos emelése (a 2012. évi 65 évről 67 évre 2021-ben) és azt követően a várható élettartamhoz igazítása mellett Hollandia elfogadta a nyugdíjrendszer magánfinanszírozott pillérének és a tartós ápolás-gondozás rendszerének átfogó reformját. A nyugdíjalapok pénzügyi felügyelete javult, és a rendszer ellenállóbbá vált a pénzügyi sokkhatásokkal szemben. Ezt kiegészítették az idősebb munkavállalók munkában maradását ösztönző sikeres reformok. A tartós ápolás-gondozást érintő reformokból eredően a feladatok – az általános kiadások csökkentése és a hatékonyság javítására való összpontosítás mellett – az önkormányzatokra hárulnak. A tartós ápolás-gondozás minőségét és elérhetőségét figyelemmel kell kísérni. |
| --- | --- |

(10)

A nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatósága javult. Az első pilléres kötelező nyugdíjkorhatár fokozatos emelése (a 2012. évi 65 évről 67 évre 2021-ben) és azt követően a várható élettartamhoz igazítása mellett Hollandia elfogadta a nyugdíjrendszer magánfinanszírozott pillérének és a tartós ápolás-gondozás rendszerének átfogó reformját. A nyugdíjalapok pénzügyi felügyelete javult, és a rendszer ellenállóbbá vált a pénzügyi sokkhatásokkal szemben. Ezt kiegészítették az idősebb munkavállalók munkában maradását ösztönző sikeres reformok. A tartós ápolás-gondozást érintő reformokból eredően a feladatok – az általános kiadások csökkentése és a hatékonyság javítására való összpontosítás mellett – az önkormányzatokra hárulnak. A tartós ápolás-gondozás minőségét és elérhetőségét figyelemmel kell kísérni.

| (11) | A fennmaradó kihívások közé tartozik a költségeknek és kockázatoknak az indexálásra és a pénzügyi pufferekre vonatkozóan elfogadott szabályokon (pénzügyi értékelési keret) túlmutató, generáción belüli és generációk közötti megfelelő elosztása, különösen az aktív kereső időszak első éveiben fizetendő járulékok csökkentésével. A második nyugdíjpillérbe befizetett járulékok biztosításmatematikai méltányosságának javítása segítené a háztartásokat pénzügyi eszközeik növekedést ösztönző felhasználásában. |
| --- | --- |

(11)

A fennmaradó kihívások közé tartozik a költségeknek és kockázatoknak az indexálásra és a pénzügyi pufferekre vonatkozóan elfogadott szabályokon (pénzügyi értékelési keret) túlmutató, generáción belüli és generációk közötti megfelelő elosztása, különösen az aktív kereső időszak első éveiben fizetendő járulékok csökkentésével. A második nyugdíjpillérbe befizetett járulékok biztosításmatematikai méltányosságának javítása segítené a háztartásokat pénzügyi eszközeik növekedést ösztönző felhasználásában.

| (12) | A munkahelyvédelmi jogszabályok 2014-ben elfogadott átfogó reformjának célja a munkaerő-piaci részvétel és a mobilitás fokozása. A munkától visszatartó adóügyi fékeket visszaszorították. A parlament által elfogadott jogszabály egy kvóta aktiválásának a lehetőségét vezette be arra az esetre, ha a munkáltatók nem hoznak létre a vállalásaiknak megfelelő számú álláshelyet a fogyatékkal élők számára. Ezen intézkedések hatását csak a végrehajtásukat követően lehet teljes körűen értékelni. A munkaerőpiac perifériájára szorult emberek, többek között a migráns hátterűek integrálásának javításához további intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

(12)

A munkahelyvédelmi jogszabályok 2014-ben elfogadott átfogó reformjának célja a munkaerő-piaci részvétel és a mobilitás fokozása. A munkától visszatartó adóügyi fékeket visszaszorították. A parlament által elfogadott jogszabály egy kvóta aktiválásának a lehetőségét vezette be arra az esetre, ha a munkáltatók nem hoznak létre a vállalásaiknak megfelelő számú álláshelyet a fogyatékkal élők számára. Ezen intézkedések hatását csak a végrehajtásukat követően lehet teljes körűen értékelni. A munkaerőpiac perifériájára szorult emberek, többek között a migráns hátterűek integrálásának javításához további intézkedésekre van szükség.

| (13) | Figyelembe véve a kötelező nem adójellegű kifizetéseket, az adóék Hollandiában jóval magasabb az uniós átlagnál, és szükség van az adózás súlypontjának a növekedést kevésbé hátrányosan érintő tényezők felé való elmozdítására. A tervezett adóreform hozzájárulna a munkaerő-piaci részvétel növeléséhez. Elfogadását követően szorosan figyelemmel kell kísérni a hatását. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve a kötelező nem adójellegű kifizetéseket, az adóék Hollandiában jóval magasabb az uniós átlagnál, és szükség van az adózás súlypontjának a növekedést kevésbé hátrányosan érintő tényezők felé való elmozdítására. A tervezett adóreform hozzájárulna a munkaerő-piaci részvétel növeléséhez. Elfogadását követően szorosan figyelemmel kell kísérni a hatását.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Hollandia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Hollandiának címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Hollandia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Hollandia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Hollandiának címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Hollandia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

| (15) | Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt (6) fogalmazta meg, hogy Hollandia megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(15)

Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt (6) fogalmazta meg, hogy Hollandia megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (16) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

| (17) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Hollandiának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(17)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Hollandiának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Hollandia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Mozdítsa el az állami kiadásokat a k+f terén történő beruházások támogatása felé, és dolgozzon ki a k+f-re irányuló magánkiadások javítását célzó keretfeltételeket, hogy megállítsa a k+f-re fordított állami kiadások csökkenő trendjét és fokozza a gazdasági növekedés potenciálját. |
| --- | --- |

1.

Mozdítsa el az állami kiadásokat a k+f terén történő beruházások támogatása felé, és dolgozzon ki a k+f-re irányuló magánkiadások javítását célzó keretfeltételeket, hogy megállítsa a k+f-re fordított állami kiadások csökkenő trendjét és fokozza a gazdasági növekedés potenciálját.

| 2. | A gazdaságélénkülés erősödésével párhuzamosan gyorsítsa fel a jelzáloghitel-kamatok adóból való leírhatóságának csökkentését, hogy kisebb legyen a nem termelő eszközökbe való beruházás adóügyi ösztönzése. Gondoskodjon piacorientáltabb árszabási mechanizmusról a lakásbérleti piacon, és a szociális lakáspiacon még inkább igazítsa hozzá a lakbéreket a háztartások jövedelméhez. |
| --- | --- |

2.

A gazdaságélénkülés erősödésével párhuzamosan gyorsítsa fel a jelzáloghitel-kamatok adóból való leírhatóságának csökkentését, hogy kisebb legyen a nem termelő eszközökbe való beruházás adóügyi ösztönzése. Gondoskodjon piacorientáltabb árszabási mechanizmusról a lakásbérleti piacon, és a szociális lakáspiacon még inkább igazítsa hozzá a lakbéreket a háztartások jövedelméhez.

| 3. | Az aktív kereső időszak első éveiben csökkentse a nyugdíjrendszer második pillérébe befizetendő járulékok szintjét. |
| --- | --- |

3.

Az aktív kereső időszak első éveiben csökkentse a nyugdíjrendszer második pillérébe befizetendő járulékok szintjét.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Hollandia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 88. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/87

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Ausztria 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/23)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Ausztria 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Ausztria 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Ausztria 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Ausztria 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Ausztria 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Ausztria 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Ausztriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Ausztriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Ausztriára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Ausztria által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Ausztriára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Ausztria által elért eredményeket.

| (7) | 2015. április 21-én Ausztria benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

2015. április 21-én Ausztria benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Ausztria jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2014 és 2016 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2015. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,2 %-ára, majd 2019-re a GDP 0,5 %-ra tervezi javítani. A stabilitási program szerint a középtávú költségvetési cél – a GDP 0,45 %-ánál nem nagyobb strukturális hiány – 2014-ben megvalósult, és azt a kormány a programidőszak alatt tartani kívánja. Az újraszámított strukturális egyenlegből kiindulva azonban a középtávú költségvetési cél 2015-től várhatóan meghiúsul. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 86,8 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2019-re fokozatosan a GDP 79,7 %-ára csökken. A stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékkel el fog térni a középtávú költségvetési céltól. Az eltérés 2016-ban előreláthatólag jelentőssé válik, hiszen a strukturális egyenleg az előrejelzés szerint a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékben romlik, a középtávú költségvetési cél eléréséhez pedig a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű strukturális kiigazítás szükséges. Ez a GDP mintegy 0,9 %-ának megfelelő mértékű eltérést jelent a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményétől, ezért további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint ugyanakkor a bruttó adósság az átmeneti adósságszabálynak megfelelően 2015-ben és 2016-ban csökkenő pályán marad. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Ausztria nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Ausztria jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2014 és 2016 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2015. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,2 %-ára, majd 2019-re a GDP 0,5 %-ra tervezi javítani. A stabilitási program szerint a középtávú költségvetési cél – a GDP 0,45 %-ánál nem nagyobb strukturális hiány – 2014-ben megvalósult, és azt a kormány a programidőszak alatt tartani kívánja. Az újraszámított strukturális egyenlegből kiindulva azonban a középtávú költségvetési cél 2015-től várhatóan meghiúsul. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 86,8 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2019-re fokozatosan a GDP 79,7 %-ára csökken. A stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékkel el fog térni a középtávú költségvetési céltól. Az eltérés 2016-ban előreláthatólag jelentőssé válik, hiszen a strukturális egyenleg az előrejelzés szerint a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékben romlik, a középtávú költségvetési cél eléréséhez pedig a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű strukturális kiigazítás szükséges. Ez a GDP mintegy 0,9 %-ának megfelelő mértékű eltérést jelent a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményétől, ezért további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint ugyanakkor a bruttó adósság az átmeneti adósságszabálynak megfelelően 2015-ben és 2016-ban csökkenő pályán marad. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Ausztria nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | A különböző kormányzati szintek közötti kapcsolatok továbbra is összetettek, ami csökkenti a közigazgatás létfontosságú szektorainak hatékonyságát. Ausztria még mindig azon országok közé tartozik, amelyekben GDP-arányosan a legalacsonyabb a szubnacionális adók szintje. Az adóügyi önállóság alacsony szintje ellenére a szubnacionális kormányzatoknak számos kiadási és igazgatási feladatot kell ellátniuk. A rendkívül összetett szerkezet, illetve a bevételi és a kiadási hatáskör egyenlőtlensége nem ösztönöz széles körű reformok végrehajtására. |
| --- | --- |

(9)

A különböző kormányzati szintek közötti kapcsolatok továbbra is összetettek, ami csökkenti a közigazgatás létfontosságú szektorainak hatékonyságát. Ausztria még mindig azon országok közé tartozik, amelyekben GDP-arányosan a legalacsonyabb a szubnacionális adók szintje. Az adóügyi önállóság alacsony szintje ellenére a szubnacionális kormányzatoknak számos kiadási és igazgatási feladatot kell ellátniuk. A rendkívül összetett szerkezet, illetve a bevételi és a kiadási hatáskör egyenlőtlensége nem ösztönöz széles körű reformok végrehajtására.

| (10) | Az osztrák nyugdíjrendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát továbbra is strukturális hiányosságok veszélyeztetik. Az osztrák reformok eddig nem tűnnek elégségesnek a rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának biztosításához. Először is, a tényleges nyugdíjbavonulási életkor jelentősen alacsonyabb a kötelező nyugdíjkorhatárnál. Másodszor, a nők kötelező nyugdíjkorhatára jóval alacsonyabb a férfiakénál, és 2024-ig nem is fog emelkedni. Harmadszor, továbbra sincs kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és a folyamatosan növekvő várható élettartam között. Ausztria hozott néhány intézkedést a tényleges nyugdíjbavonulási életkor növelésére, amely jelenleg 59,7 év (2014), de így is jóval alacsonyabb a 63,1 évet kitevő uniós átlagnál (2013). Intézkedéseket hoztak a korai nyugdíjba vonulás és a rokkantsági rendszerek kiskapuinak bezárására, vagyis a munkával töltött élet meghosszabbítására. Emellett megnövelték a korai nyugdíjba vonulással együtt járó nyugdíjcsökkentés éves mértékét és a szükséges szolgálati időszakot. Továbbra sem világos azonban, hogy ezen intézkedések várt kedvező költségvetési hatásai miként fognak jelentkezni. |
| --- | --- |

(10)

Az osztrák nyugdíjrendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát továbbra is strukturális hiányosságok veszélyeztetik. Az osztrák reformok eddig nem tűnnek elégségesnek a rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának biztosításához. Először is, a tényleges nyugdíjbavonulási életkor jelentősen alacsonyabb a kötelező nyugdíjkorhatárnál. Másodszor, a nők kötelező nyugdíjkorhatára jóval alacsonyabb a férfiakénál, és 2024-ig nem is fog emelkedni. Harmadszor, továbbra sincs kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és a folyamatosan növekvő várható élettartam között. Ausztria hozott néhány intézkedést a tényleges nyugdíjbavonulási életkor növelésére, amely jelenleg 59,7 év (2014), de így is jóval alacsonyabb a 63,1 évet kitevő uniós átlagnál (2013). Intézkedéseket hoztak a korai nyugdíjba vonulás és a rokkantsági rendszerek kiskapuinak bezárására, vagyis a munkával töltött élet meghosszabbítására. Emellett megnövelték a korai nyugdíjba vonulással együtt járó nyugdíjcsökkentés éves mértékét és a szükséges szolgálati időszakot. Továbbra sem világos azonban, hogy ezen intézkedések várt kedvező költségvetési hatásai miként fognak jelentkezni.

| (11) | Az osztrák egészségügyi kiadások a legmagasabbak között vannak az Unióban. A folyamatban lévő egészségügyi reform (2013–2016) célja, hogy e kiadásokat 2016-tól a GDP arányában rögzítsék. Az egészségügyi rendszer költségvetési fenntarthatóságát és hatékonyságát azonban még e reformok sikere esetén is strukturális problémák terhelik. Ma már intézkedéseket kell tenni a 2016 utáni időszak vonatkozásában is. Több beteget kell kezelni például multidiszciplináris elsődleges járóbeteg-ellátás keretében, és tovább kell csökkenteni a fekvőbeteg-ellátás kezeléseinek átlagos hosszát. |
| --- | --- |

(11)

Az osztrák egészségügyi kiadások a legmagasabbak között vannak az Unióban. A folyamatban lévő egészségügyi reform (2013–2016) célja, hogy e kiadásokat 2016-tól a GDP arányában rögzítsék. Az egészségügyi rendszer költségvetési fenntarthatóságát és hatékonyságát azonban még e reformok sikere esetén is strukturális problémák terhelik. Ma már intézkedéseket kell tenni a 2016 utáni időszak vonatkozásában is. Több beteget kell kezelni például multidiszciplináris elsődleges járóbeteg-ellátás keretében, és tovább kell csökkenteni a fekvőbeteg-ellátás kezeléseinek átlagos hosszát.

| (12) | Ausztria számára kihívás marad a megfelelően képzett munkaerő hosszú távú kínálatának biztosítása. A munkanélküliségi ráta 5,6 %-kal az egyik legalacsonyabb az Unióban, de a gazdaságilag aktív népesség egyes részeinek munkaerő-piaci potenciálját nem aknázzák ki teljes körűen. Ausztria hozott néhány intézkedést a munkával töltött élet meghosszabbítására, a nők munkaerő-piaci részvételének jobb elősegítésére és – többek között a képesítések elismerésének javításával – a migráns hátterű munkaerő-piaci résztvevők potenciáljának teljes körű kiaknázására. Mindazonáltal e közelmúltbeli reformokat szoros figyelemmel kell kísérni, illetve e csoportok munkaerő-piaci potenciáljának teljes körű hasznosításához további intézkedések szükségesek. |
| --- | --- |

(12)

Ausztria számára kihívás marad a megfelelően képzett munkaerő hosszú távú kínálatának biztosítása. A munkanélküliségi ráta 5,6 %-kal az egyik legalacsonyabb az Unióban, de a gazdaságilag aktív népesség egyes részeinek munkaerő-piaci potenciálját nem aknázzák ki teljes körűen. Ausztria hozott néhány intézkedést a munkával töltött élet meghosszabbítására, a nők munkaerő-piaci részvételének jobb elősegítésére és – többek között a képesítések elismerésének javításával – a migráns hátterű munkaerő-piaci résztvevők potenciáljának teljes körű kiaknázására. Mindazonáltal e közelmúltbeli reformokat szoros figyelemmel kell kísérni, illetve e csoportok munkaerő-piaci potenciáljának teljes körű hasznosításához további intézkedések szükségesek.

| (13) | Ausztria 2015. március 13-án előterjesztett átfogó adóreformjának célja a személyi jövedelemadó sávjainak és kulcsainak átalakítása, különösen az induló ráta 36,5 %-ról 25 %-ra csökkentése. Az enyhítés a becslések szerint 4,9 milliárd EUR-val csökkenti az adóbevételeket, míg a családpolitikára és a kutatási tevékenységekre fordított kiadások 300 millió EUR-val emelkednek. A javaslat értelmében az adórendszer átalakítását részben az adócsalás elleni küzdelem, a közkiadások csökkentése, a kedvezményes héakulcs egyes területeken 13 %-ra való emelése és a tőkejövedelem-adó mértékének 25 %-ról 27,5 %-ra való emelése finanszírozza. Ezek a reformtervek nagyjából megfelelnek a Tanács 2014. évi ajánlásainak. Valószínűleg növelni fogják az alacsony kereseti potenciállal rendelkezők és a második keresők munkavállalási hajlandóságát és a rendelkezésre álló jövedelmet. A reformot azonban költségvetés-semleges módon kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(13)

Ausztria 2015. március 13-án előterjesztett átfogó adóreformjának célja a személyi jövedelemadó sávjainak és kulcsainak átalakítása, különösen az induló ráta 36,5 %-ról 25 %-ra csökkentése. Az enyhítés a becslések szerint 4,9 milliárd EUR-val csökkenti az adóbevételeket, míg a családpolitikára és a kutatási tevékenységekre fordított kiadások 300 millió EUR-val emelkednek. A javaslat értelmében az adórendszer átalakítását részben az adócsalás elleni küzdelem, a közkiadások csökkentése, a kedvezményes héakulcs egyes területeken 13 %-ra való emelése és a tőkejövedelem-adó mértékének 25 %-ról 27,5 %-ra való emelése finanszírozza. Ezek a reformtervek nagyjából megfelelnek a Tanács 2014. évi ajánlásainak. Valószínűleg növelni fogják az alacsony kereseti potenciállal rendelkezők és a második keresők munkavállalási hajlandóságát és a rendelkezésre álló jövedelmet. A reformot azonban költségvetés-semleges módon kell végrehajtani.

| (14) | Az osztrák iskolarendszert a lemorzsolódók alacsony – jóval az uniós átlag alatti – száma jellemzi. A szakoktatás és -képzés szilárd és jól működő rendszere jelentős számban bocsát ki magasan képzett munkavállalókat. Az oktatási eredmények javítása és ezáltal az alacsony társadalmi-gazdasági státusú – különösen a migráns hátterű – fiatalok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívás. Az új középfokú iskolák (Neue Mittelschule) bevezetésének értékelése kezelendő hiányosságokat tárt fel. |
| --- | --- |

(14)

Az osztrák iskolarendszert a lemorzsolódók alacsony – jóval az uniós átlag alatti – száma jellemzi. A szakoktatás és -képzés szilárd és jól működő rendszere jelentős számban bocsát ki magasan képzett munkavállalókat. Az oktatási eredmények javítása és ezáltal az alacsony társadalmi-gazdasági státusú – különösen a migráns hátterű – fiatalok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívás. Az új középfokú iskolák (Neue Mittelschule) bevezetésének értékelése kezelendő hiányosságokat tárt fel.

| (15) | A Tanács az európai szemeszter keretében következetesen ajánlotta, hogy Ausztria javítsa és ösztönözze a szolgáltatások versenyét, de a szakpolitikai válasz egyelőre korlátozott. Több szabad foglalkozás esetében továbbra is érvényben vannak a jogi formára, a tulajdonosi struktúrára vagy a díjszabásra vonatkozó követelmények, amelyek szabályozói akadályokat állítanak a piacra jutás elé és akadályozzák a más tagállamokból származó szakembereket és vállalkozásaikat az ausztriai letelepedésben. A kölcsönös értékelés keretében Ausztria jelenleg a szabad foglalkozásokhoz való hozzáférés szabályainak és a szabad foglalkozások tényleges gyakorlásának felülvizsgálatát végzi annak érdekében, hogy értékelje a szabályok arányosságát és közérdekűségét. A többi tagállam versenyhatóságaival összevetésben az osztrák szövetségi versenyhatóság forráshiányos, ami gátolja eredményességét. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács az európai szemeszter keretében következetesen ajánlotta, hogy Ausztria javítsa és ösztönözze a szolgáltatások versenyét, de a szakpolitikai válasz egyelőre korlátozott. Több szabad foglalkozás esetében továbbra is érvényben vannak a jogi formára, a tulajdonosi struktúrára vagy a díjszabásra vonatkozó követelmények, amelyek szabályozói akadályokat állítanak a piacra jutás elé és akadályozzák a más tagállamokból származó szakembereket és vállalkozásaikat az ausztriai letelepedésben. A kölcsönös értékelés keretében Ausztria jelenleg a szabad foglalkozásokhoz való hozzáférés szabályainak és a szabad foglalkozások tényleges gyakorlásának felülvizsgálatát végzi annak érdekében, hogy értékelje a szabályok arányosságát és közérdekűségét. A többi tagállam versenyhatóságaival összevetésben az osztrák szövetségi versenyhatóság forráshiányos, ami gátolja eredményességét.

| (16) | Az osztrák bankszektor ellenállóképes maradt, de még mindig több kihívással szembesül úgy belföldön, mint a sebezhető külföldi kitettségek tekintetében. A bankszektor kapitalizációja 2014-ben is javult, de az osztrák bankok nyereségessége még mindig nyomott szintű. A hat legnagyobb osztrák hitelintézetből öt sikeresen túljutott az EKB 2014-ben végzett átfogó értékelésén, az egyetlen kivétel az Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Ausztria jelentős előrelépést ért el az ÖVAG és a Hypo Group Alpe Adria (HGAA) szerkezetátalakításában. |
| --- | --- |

(16)

Az osztrák bankszektor ellenállóképes maradt, de még mindig több kihívással szembesül úgy belföldön, mint a sebezhető külföldi kitettségek tekintetében. A bankszektor kapitalizációja 2014-ben is javult, de az osztrák bankok nyereségessége még mindig nyomott szintű. A hat legnagyobb osztrák hitelintézetből öt sikeresen túljutott az EKB 2014-ben végzett átfogó értékelésén, az egyetlen kivétel az Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Ausztria jelentős előrelépést ért el az ÖVAG és a Hypo Group Alpe Adria (HGAA) szerkezetátalakításában.

| (17) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ausztria gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ausztriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Ausztria fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ausztria gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ausztriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Ausztria fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (18) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(18)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (19) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Ausztriának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(19)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Ausztriának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Ausztria 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ban és 2016-ban. Biztosítsa a munka adóterhének csökkentésére irányuló adóreform költségvetés-semlegességét. Szüntesse meg a különböző kormányzati szintek bevételi és kiadási hatáskörei közötti egyenlőtlenséget. Hozzon intézkedéseket a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, többek között a férfiakra és a nőkre vonatkozó kötelező nyugdíjkorhatár előbbre hozott harmonizációja, valamint a kötelező nyugdíjkorhatár és a várható élettartam összekapcsolása révén. |
| --- | --- |

1.

Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ban és 2016-ban. Biztosítsa a munka adóterhének csökkentésére irányuló adóreform költségvetés-semlegességét. Szüntesse meg a különböző kormányzati szintek bevételi és kiadási hatáskörei közötti egyenlőtlenséget. Hozzon intézkedéseket a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, többek között a férfiakra és a nőkre vonatkozó kötelező nyugdíjkorhatár előbbre hozott harmonizációja, valamint a kötelező nyugdíjkorhatár és a várható élettartam összekapcsolása révén.

| 2. | Erősítse meg az idősebb munkavállalók és a nők munkaerő-piaci részvételének fokozására szolgáló intézkedéseket, többek között a gyermekgondozási és a tartós ápolás-gondozási szolgáltatások javításával. Tegyen lépéseket a hátrányos helyzetű fiatalok tanulmányi eredményeinek javítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

Erősítse meg az idősebb munkavállalók és a nők munkaerő-piaci részvételének fokozására szolgáló intézkedéseket, többek között a gyermekgondozási és a tartós ápolás-gondozási szolgáltatások javításával. Tegyen lépéseket a hátrányos helyzetű fiatalok tanulmányi eredményeinek javítása érdekében.

| 3. | Szüntesse meg a szolgáltatók elé állított aránytalan korlátokat és a több ágazatban tevékenykedő vállalkozások létrehozása elé támasztott akadályokat. |
| --- | --- |

3.

Szüntesse meg a szolgáltatók elé állított aránytalan korlátokat és a több ágazatban tevékenykedő vállalkozások létrehozása elé támasztott akadályokat.

| 4. | Kezelje a pénzügyi szektor külföldi kitettségekkel és elégtelen eszközminőséggel kapcsolatos sebezhetőségét. |
| --- | --- |

4.

Kezelje a pénzügyi szektor külföldi kitettségekkel és elégtelen eszközminőséggel kapcsolatos sebezhetőségét.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Ausztria 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 92. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/91

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Lengyelország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2015. évi konvergenciaprogramját

(2015/C 272/24)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Lengyelország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Lengyelország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Lengyelország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Lengyelország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Lengyelországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Lengyelország által elért eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Lengyelországra vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Lengyelország által elért eredményeket.

| (7) | Lengyelország 2015. április 29-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Lengyelország 2015. április 29-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | A túlzotthiány-eljárás 2015. júniusi megszüntetését (5) követően Lengyelország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogramjában közölt tervei szerint a kormány az államháztartási hiányt a GDP 3,2 %-áról 2015-re fokozatosan a GDP 2,7 %-ára, majd 2018-ra a GDP 1,2 %-ára csökkenti. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján úgy tekinthető, hogy a túlzott hiány korrekciója már 2014-re – azaz egy évvel a határidő előtt – megvalósult, mivel a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó hiányt a rendszerszintű nyugdíjreformmal járó nettó költségvetési kiadások indokolják. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2019-re teljesítenék. A GDP-arányos államadósság 2015-ben 51,7 %-on tetőzik, majd annak mértékét a kormány 2018-ra 49,1 %-ra tervezi csökkenteni. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re vonatkozóan megalapozott, 2016-ra vonatkozóan optimista. Az átfogó értékelés alapján Lengyelország 2015-ben várhatóan eleget fog tenni a középtávú költségvetési cél elérése érdekében előírt kiigazításnak, mivel a nettó kiadásnövekedés a referenciaérték alatt marad. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2016-ban némileg eltérnek az előírt kiigazítástól, mivel a strukturális kiigazítás mértéke elmarad a követelménytől. Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Lengyelország várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A kedvezményes héamértékek jelenlegi kiterjedt alkalmazásának visszafogása és az adóigazgatás hatékonyságának fokozása révén növelhetők lennének az adóbevételek. |
| --- | --- |

(8)

A túlzotthiány-eljárás 2015. júniusi megszüntetését (5) követően Lengyelország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogramjában közölt tervei szerint a kormány az államháztartási hiányt a GDP 3,2 %-áról 2015-re fokozatosan a GDP 2,7 %-ára, majd 2018-ra a GDP 1,2 %-ára csökkenti. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján úgy tekinthető, hogy a túlzott hiány korrekciója már 2014-re – azaz egy évvel a határidő előtt – megvalósult, mivel a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó hiányt a rendszerszintű nyugdíjreformmal járó nettó költségvetési kiadások indokolják. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2019-re teljesítenék. A GDP-arányos államadósság 2015-ben 51,7 %-on tetőzik, majd annak mértékét a kormány 2018-ra 49,1 %-ra tervezi csökkenteni. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re vonatkozóan megalapozott, 2016-ra vonatkozóan optimista. Az átfogó értékelés alapján Lengyelország 2015-ben várhatóan eleget fog tenni a középtávú költségvetési cél elérése érdekében előírt kiigazításnak, mivel a nettó kiadásnövekedés a referenciaérték alatt marad. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2016-ban némileg eltérnek az előírt kiigazítástól, mivel a strukturális kiigazítás mértéke elmarad a követelménytől. Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Lengyelország várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A kedvezményes héamértékek jelenlegi kiterjedt alkalmazásának visszafogása és az adóigazgatás hatékonyságának fokozása révén növelhetők lennének az adóbevételek.

| (9) | Lengyelország költségvetési kerete számára kedvező lenne egy, a költségvetési szabályok betartásának előzetes és utólagos értékeléséért, a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések értékeléséért, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának elemzéséért felelős független testület létrehozása, akár önálló intézményként, akár egy már működő intézmény keretein belül. |
| --- | --- |

(9)

Lengyelország költségvetési kerete számára kedvező lenne egy, a költségvetési szabályok betartásának előzetes és utólagos értékeléséért, a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések értékeléséért, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának elemzéséért felelős független testület létrehozása, akár önálló intézményként, akár egy már működő intézmény keretein belül.

| (10) | 2013 végén Lengyelország visszafordította a nyugdíjrendszer 1999-es reformját. Bár az 1999-es rendszerszintű nyugdíjreform visszafordítása rövid távon enyhítette a költségvetésre nehezedő terhet, nem segíti elő az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, mivel a magasabb társadalombiztosítási járulékokból és az alacsonyabb kamatfizetésekből származó rövid távú előnyöket ellensúlyozzák a jövőben az állami nyugdíjpillérből kifizetendő magasabb nyugdíjterhek. Összességében az 1999. évi rendszerszintű nyugdíjreform visszafordítása hosszabb távon kockázatot jelent a lengyel államháztartásra. |
| --- | --- |

(10)

2013 végén Lengyelország visszafordította a nyugdíjrendszer 1999-es reformját. Bár az 1999-es rendszerszintű nyugdíjreform visszafordítása rövid távon enyhítette a költségvetésre nehezedő terhet, nem segíti elő az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, mivel a magasabb társadalombiztosítási járulékokból és az alacsonyabb kamatfizetésekből származó rövid távú előnyöket ellensúlyozzák a jövőben az állami nyugdíjpillérből kifizetendő magasabb nyugdíjterhek. Összességében az 1999. évi rendszerszintű nyugdíjreform visszafordítása hosszabb távon kockázatot jelent a lengyel államháztartásra.

| (11) | A mezőgazdasági termelők és a bányászok részére biztosított társadalombiztosítási kedvezmények továbbra is hátráltatják a szakmai mobilitást, és jelentős költséget jelentenek az államháztartás számára. Ezek a kedvezményes rendszerek visszatartják az embereket attól, hogy termelékenyebb ágazatokban helyezkedjenek el, rejtett munkanélküliséget okoznak, és az alacsony járulékok miatt jelentős terheket rónak az adófizetőkre. 2014-ben a lengyel mezőgazdasági ágazat a munkaerő 11,5 %-át foglalkoztatta, ami az uniós átlag több mint kétszerese, miközben a bruttó nemzeti összterméknek mindössze 3,3 %-át állítja elő. A mezőgazdasági termelők társadalombiztosítási rendszeréhez nyújtott állami támogatások mértéke a GDP közel 1 %-ának felel meg, a bányászok nyugdíjaival összefüggő kiadások pedig a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékűek. A befizetett járulékok és a kapott juttatások közötti kapcsolat laza, és a járulékok többnyire átalánymértéken alapulnak. A magas jövedelemmel rendelkező mezőgazdasági termelőket nem lehet szisztematikusan kizárni a rendszerből, amely így ki van téve a visszaéléseknek. A mezőgazdasági termelőkre vonatkozó társadalombiztosítási rendszer reformjának legfontosabb első lépése egy, a mezőgazdasági termelők jövedelmének nyilvántartására és értékelésére szolgáló rendszer bevezetése lenne. |
| --- | --- |

(11)

A mezőgazdasági termelők és a bányászok részére biztosított társadalombiztosítási kedvezmények továbbra is hátráltatják a szakmai mobilitást, és jelentős költséget jelentenek az államháztartás számára. Ezek a kedvezményes rendszerek visszatartják az embereket attól, hogy termelékenyebb ágazatokban helyezkedjenek el, rejtett munkanélküliséget okoznak, és az alacsony járulékok miatt jelentős terheket rónak az adófizetőkre. 2014-ben a lengyel mezőgazdasági ágazat a munkaerő 11,5 %-át foglalkoztatta, ami az uniós átlag több mint kétszerese, miközben a bruttó nemzeti összterméknek mindössze 3,3 %-át állítja elő. A mezőgazdasági termelők társadalombiztosítási rendszeréhez nyújtott állami támogatások mértéke a GDP közel 1 %-ának felel meg, a bányászok nyugdíjaival összefüggő kiadások pedig a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékűek. A befizetett járulékok és a kapott juttatások közötti kapcsolat laza, és a járulékok többnyire átalánymértéken alapulnak. A magas jövedelemmel rendelkező mezőgazdasági termelőket nem lehet szisztematikusan kizárni a rendszerből, amely így ki van téve a visszaéléseknek. A mezőgazdasági termelőkre vonatkozó társadalombiztosítási rendszer reformjának legfontosabb első lépése egy, a mezőgazdasági termelők jövedelmének nyilvántartására és értékelésére szolgáló rendszer bevezetése lenne.

| (12) | Lengyelországban továbbra is szegmentált a munkaerőpiac. Az Unión belül Lengyelországban a legmagasabb a határozott időre szóló munkaszerződéssel foglalkoztatottak aránya, miközben alacsony a határozott időre szóló foglalkoztatásból az állandó munkaviszonyba átkerülők aránya, és a bérkülönbségek az Unión belül itt a legmagasabbak. A merev elbocsátási szabályok, a hosszadalmas igazságszolgáltatási eljárások és a munkáltatókat sújtó egyéb terhek a munkaadókat a határozott idejű szerződések és az atipikus foglalkoztatási formák alkalmazása felé terelik. Emellett a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó foglalkoztatás magasnak tartott költségei a polgári jogi szerződések (umowy cywilnoprawne) alapján történő foglalkoztatás túlságosan kiterjedt alkalmazásához vezetnek, ami a munkaadók számára az alacsonyabb társadalombiztosítási járulékok miatt előnyös. Az ilyen típusú – alacsonyabb járulékfizetési kötelezettséggel járó – szerződések magas aránya ugyanakkor csökkenti a színvonalas elérhető munkahelyek számát, különösen a fiatalok foglalkoztatása esetében. Az ifjúsági munkanélküliség magas, ennek részben egyfelől a jelentkezők végzettsége és készségei, másfelől a munkaerő-piaci igények közötti eltérés az oka. Folytatni kell tehát a szakképzés rendszerének megújítására irányuló erőfeszítéseket, és növelni kell az egész életen át tartó tanulásban részt vevők arányát. A nők munkaerő-piaci részvétele továbbra is alacsony. E probléma megoldása érdekében Lengyelország szélesebb körben biztosít hozzáférést az iskola előtti nevelés létesítményeihez, ugyanakkor a kisgyermek-gondozási szolgáltatások elérhetősége tekintetében Lengyelország továbbra is az Unió legrosszabbul teljesítő országai között van. |
| --- | --- |

(12)

Lengyelországban továbbra is szegmentált a munkaerőpiac. Az Unión belül Lengyelországban a legmagasabb a határozott időre szóló munkaszerződéssel foglalkoztatottak aránya, miközben alacsony a határozott időre szóló foglalkoztatásból az állandó munkaviszonyba átkerülők aránya, és a bérkülönbségek az Unión belül itt a legmagasabbak. A merev elbocsátási szabályok, a hosszadalmas igazságszolgáltatási eljárások és a munkáltatókat sújtó egyéb terhek a munkaadókat a határozott idejű szerződések és az atipikus foglalkoztatási formák alkalmazása felé terelik. Emellett a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó foglalkoztatás magasnak tartott költségei a polgári jogi szerződések (umowy cywilnoprawne) alapján történő foglalkoztatás túlságosan kiterjedt alkalmazásához vezetnek, ami a munkaadók számára az alacsonyabb társadalombiztosítási járulékok miatt előnyös. Az ilyen típusú – alacsonyabb járulékfizetési kötelezettséggel járó – szerződések magas aránya ugyanakkor csökkenti a színvonalas elérhető munkahelyek számát, különösen a fiatalok foglalkoztatása esetében. Az ifjúsági munkanélküliség magas, ennek részben egyfelől a jelentkezők végzettsége és készségei, másfelől a munkaerő-piaci igények közötti eltérés az oka. Folytatni kell tehát a szakképzés rendszerének megújítására irányuló erőfeszítéseket, és növelni kell az egész életen át tartó tanulásban részt vevők arányát. A nők munkaerő-piaci részvétele továbbra is alacsony. E probléma megoldása érdekében Lengyelország szélesebb körben biztosít hozzáférést az iskola előtti nevelés létesítményeihez, ugyanakkor a kisgyermek-gondozási szolgáltatások elérhetősége tekintetében Lengyelország továbbra is az Unió legrosszabbul teljesítő országai között van.

| (13) | A vasúti ágazat a magas pályahasználati díjak és az elégtelen nemzeti finanszírozás miatt rossz helyzetben van. A szabályozási és igazgatási feltételek miatt a projektek megtervezése és végrehajtása jellemzően hosszadalmas és körülményes. Bár az elmúlt időszak jogszabályi változásai kedvező hatással járhatnak a vasúti közlekedésben, vélhetően nem befolyásolják majd a 2007–2013-as programozási időszakban elindított beruházási projekteket. Ugyanakkor a 2014–2020-as időszak során a vasúti ágazatra fordított uniós finanszírozás mértéke jelentősen emelkedni fog. |
| --- | --- |

(13)

A vasúti ágazat a magas pályahasználati díjak és az elégtelen nemzeti finanszírozás miatt rossz helyzetben van. A szabályozási és igazgatási feltételek miatt a projektek megtervezése és végrehajtása jellemzően hosszadalmas és körülményes. Bár az elmúlt időszak jogszabályi változásai kedvező hatással járhatnak a vasúti közlekedésben, vélhetően nem befolyásolják majd a 2007–2013-as programozási időszakban elindított beruházási projekteket. Ugyanakkor a 2014–2020-as időszak során a vasúti ágazatra fordított uniós finanszírozás mértéke jelentősen emelkedni fog.

| (14) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lengyelország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Lengyelország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lengyelország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Lengyelország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (15) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi, |
| --- | --- |

(15)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A túlzott hiány korrekcióját követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében mind 2015-ben, mind 2016-ban hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást. Hozzon létre független költségvetési tanácsot. Szélesítse az adóalapot, mindenekelőtt azzal, hogy korlátozza a kedvezményes héamértékek kiterjedt rendszerének alkalmazását. |
| --- | --- |

1.

A túlzott hiány korrekcióját követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében mind 2015-ben, mind 2016-ban hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást. Hozzon létre független költségvetési tanácsot. Szélesítse az adóalapot, mindenekelőtt azzal, hogy korlátozza a kedvezményes héamértékek kiterjedt rendszerének alkalmazását.

| 2. | A mezőgazdasági termelőkre és a bányászokra vonatkozó nyugdíjrendelkezéseket kezdje el hozzáigazítani a többi munkavállalóra vonatkozó rendelkezésekhez, és fogadjon el menetrendet a progresszív módon megvalósuló teljes körű hozzáigazításra; hozza létre a mezőgazdasági termelők jövedelmének értékelésére és nyilvántartására szolgáló rendszert. |
| --- | --- |

2.

A mezőgazdasági termelőkre és a bányászokra vonatkozó nyugdíjrendelkezéseket kezdje el hozzáigazítani a többi munkavállalóra vonatkozó rendelkezésekhez, és fogadjon el menetrendet a progresszív módon megvalósuló teljes körű hozzáigazításra; hozza létre a mezőgazdasági termelők jövedelmének értékelésére és nyilvántartására szolgáló rendszert.

| 3. | Hozzon munkaerő-piaci intézkedéseket a határozott idejű szerződésekre és a polgári jogi szerződésekre épülő foglalkoztatás túlzott mértékű alkalmazásának visszaszorítása érdekében. |
| --- | --- |

3.

Hozzon munkaerő-piaci intézkedéseket a határozott idejű szerződésekre és a polgári jogi szerződésekre épülő foglalkoztatás túlzott mértékű alkalmazásának visszaszorítása érdekében.

| 4. | Számolja fel a vasúti beruházási projektek akadályait. |
| --- | --- |

4.

Számolja fel a vasúti beruházási projektek akadályait.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

2

(3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Lengyelország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 97. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2015/1026 határozata (2015. június 19.) a Lengyelországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/589/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 163., 2015.6.30., 37. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/94

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

Portugália 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2015. évi stabilitási programját

(2015/C 272/25)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

| (2) | A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

| (3) | A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Portugália 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Portugália 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Portugália 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Portugália 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Portugália 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta Portugália 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

| (4) | A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Portugáliát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Portugáliát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

| (6) | A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Portugáliára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Portugália által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugáliában túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Tény, hogy a kiigazítási program révén számottevő előrehaladás valósult meg mind a gazdasági kiigazítások, mind a szakpolitikák tekintetében. A háztartások és a nem pénzügyi vállalatok ágazatában megfigyelt hitelállomány-leépítési erőfeszítések ellenére továbbra is jelentős kockázatok állnak fenn ahhoz kapcsolódóan, hogy számos ágazatban magas a belső és külső eladósodottság szintje, és ezek különös figyelmet érdemelnek. A lassú növekedéssel, az alacsony inflációval és a magas munkanélküliséggel összefüggésben erőteljes hitelállomány-leépítési nyomás is tapasztalható. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Portugáliára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Portugália által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugáliában túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Tény, hogy a kiigazítási program révén számottevő előrehaladás valósult meg mind a gazdasági kiigazítások, mind a szakpolitikák tekintetében. A háztartások és a nem pénzügyi vállalatok ágazatában megfigyelt hitelállomány-leépítési erőfeszítések ellenére továbbra is jelentős kockázatok állnak fenn ahhoz kapcsolódóan, hogy számos ágazatban magas a belső és külső eladósodottság szintje, és ezek különös figyelmet érdemelnek. A lassú növekedéssel, az alacsony inflációval és a magas munkanélküliséggel összefüggésben erőteljes hitelállomány-leépítési nyomás is tapasztalható.

| (7) | Portugália 2015. április 28-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Portugália 2015. április 28-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | Portugália jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. 2015. évi stabilitási programjában a kormány – a Tanács által meghatározott határidővel összhangban – 2015-re tervezi megvalósítani a túlzott költségvetési hiány korrekcióját. A program értelmében a kormány az államháztartási hiányt 2015-re a GDP 2,7 %-ának megfelelő szintre, majd 2018-ra fokozatosan a GDP 0,6 %-ának megfelelő szintre tervezi csökkenteni. A stabilitási program szerint a kormány 2016-ra tervezi elérni a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt középtávú költségvetési célt. A GDP-arányos államadósság a várakozások szerint 2015-re 124,2 %-ra, majd 2018-ra 112,1 %-ra csökken. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re és 2016-ra megalapozott, 2017 és 2018 tekintetében viszont meglehetősen optimista – erre az időszakra vonatkozóan a portugál államháztartási tanács is bizonyos kockázatokat azonosított. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015 végéig a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása még nincs biztosítva, de teljesíthető. Ugyanakkor a költségvetési kiigazítás mértéke elmarad a Tanács által ajánlottól. Amennyiben a túlzott hiány kiigazítása megvalósul, Portugália 2016-tól a Paktum prevenciós ágába fog tartozni. A 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató egyenlegjavító intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva, és nem tűnnek elégséges mértékűnek. Így fennáll a kockázata annak, hogy 2016-ban jelentős eltérés mutatkozik a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítástól, és további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Portugália nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(8)

Portugália jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. 2015. évi stabilitási programjában a kormány – a Tanács által meghatározott határidővel összhangban – 2015-re tervezi megvalósítani a túlzott költségvetési hiány korrekcióját. A program értelmében a kormány az államháztartási hiányt 2015-re a GDP 2,7 %-ának megfelelő szintre, majd 2018-ra fokozatosan a GDP 0,6 %-ának megfelelő szintre tervezi csökkenteni. A stabilitási program szerint a kormány 2016-ra tervezi elérni a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt középtávú költségvetési célt. A GDP-arányos államadósság a várakozások szerint 2015-re 124,2 %-ra, majd 2018-ra 112,1 %-ra csökken. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re és 2016-ra megalapozott, 2017 és 2018 tekintetében viszont meglehetősen optimista – erre az időszakra vonatkozóan a portugál államháztartási tanács is bizonyos kockázatokat azonosított. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015 végéig a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása még nincs biztosítva, de teljesíthető. Ugyanakkor a költségvetési kiigazítás mértéke elmarad a Tanács által ajánlottól. Amennyiben a túlzott hiány kiigazítása megvalósul, Portugália 2016-tól a Paktum prevenciós ágába fog tartozni. A 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató egyenlegjavító intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva, és nem tűnnek elégséges mértékűnek. Így fennáll a kockázata annak, hogy 2016-ban jelentős eltérés mutatkozik a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítástól, és további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Portugália nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

| (9) | A költségvetési konszolidáció alátámasztására az állami kiadások hatékonyságát és minőségét a közigazgatás minden szintjén javítani kell, valamint további reformokat kell bevezetni az államháztartási gazdálkodás rendszerére vonatkozóan. Mindenekelőtt további erőfeszítések szükségesek annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló jogszabály végrehajtása és az elszámoltathatóság megerősítése révén biztosítsák a kiadások szigorú ellenőrzését. 2014 szeptemberében kihirdették az egységes bértábláról szóló jogszabályt, amelyet 2015 januárjától alkalmaznak; az egységes bérpótlék-tábláról szóló törvényerejű rendelet végrehajtásának előkészítése folyamatban van. Az állami tulajdonú vállalatok szerkezetátalakítása még nem zárult le. Korlátozott mértékű előrehaladás történt a folyamatban lévő nyugdíjreform részét képező új átfogó intézkedések kialakításában a 2014. augusztusi alkotmánybírósági határozatokat követően. Portugáliában az elmúlt két évben az adórendszer átfogó reformjára került sor, amely a társasági adóra, a személyi jövedelemadóra és a környezetvédelmi adókra irányult. E reform átfogó hatását értékelni kell. Sok lehetőség van még további reformokra az adóigazgatás korszerűsítése és az adózási fegyelem további erősítése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési konszolidáció alátámasztására az állami kiadások hatékonyságát és minőségét a közigazgatás minden szintjén javítani kell, valamint további reformokat kell bevezetni az államháztartási gazdálkodás rendszerére vonatkozóan. Mindenekelőtt további erőfeszítések szükségesek annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló jogszabály végrehajtása és az elszámoltathatóság megerősítése révén biztosítsák a kiadások szigorú ellenőrzését. 2014 szeptemberében kihirdették az egységes bértábláról szóló jogszabályt, amelyet 2015 januárjától alkalmaznak; az egységes bérpótlék-tábláról szóló törvényerejű rendelet végrehajtásának előkészítése folyamatban van. Az állami tulajdonú vállalatok szerkezetátalakítása még nem zárult le. Korlátozott mértékű előrehaladás történt a folyamatban lévő nyugdíjreform részét képező új átfogó intézkedések kialakításában a 2014. augusztusi alkotmánybírósági határozatokat követően. Portugáliában az elmúlt két évben az adórendszer átfogó reformjára került sor, amely a társasági adóra, a személyi jövedelemadóra és a környezetvédelmi adókra irányult. E reform átfogó hatását értékelni kell. Sok lehetőség van még további reformokra az adóigazgatás korszerűsítése és az adózási fegyelem további erősítése érdekében.

| (10) | A kollektív béralku rendszerére az elmúlt időszakban számos reform irányult, bár ezeknek nem mindegyike segíti elő a bérek hozzáigazítását az ágazati és/vagy vállalati szintű termelékenységhez. A rendszer számára az jelent kihívást, hogy lehetővé tegye a vállalkozások számára a speciális körülményekhez való alkalmazkodást. Ide tartozik azoknak a hatályos rendelkezéseknek a tényleges alkalmazása is, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalatok speciális körülmények esetén eltérhessenek az ágazati szintű kollektív szerződésektől. Az elmúlt években alkalmazott befagyasztás ellenére 2008 óta a minimálbér nominálértéken jóval gyorsabban emelkedett az átlagbérnél, és a minimálbéren foglalkoztatott munkavállalók aránya a 2005-ös 5 %-ról 2014-re 12,9 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(10)

A kollektív béralku rendszerére az elmúlt időszakban számos reform irányult, bár ezeknek nem mindegyike segíti elő a bérek hozzáigazítását az ágazati és/vagy vállalati szintű termelékenységhez. A rendszer számára az jelent kihívást, hogy lehetővé tegye a vállalkozások számára a speciális körülményekhez való alkalmazkodást. Ide tartozik azoknak a hatályos rendelkezéseknek a tényleges alkalmazása is, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalatok speciális körülmények esetén eltérhessenek az ágazati szintű kollektív szerződésektől. Az elmúlt években alkalmazott befagyasztás ellenére 2008 óta a minimálbér nominálértéken jóval gyorsabban emelkedett az átlagbérnél, és a minimálbéren foglalkoztatott munkavállalók aránya a 2005-ös 5 %-ról 2014-re 12,9 %-ra nőtt.

| (11) | Az aktív munkaerő-piaci intézkedések alkalmazása és az állami foglalkoztatási szolgálat reformja tekintetében jelentős előrehaladás valósult meg. Mindazonáltal vannak még megoldásra váró problémák a nem foglalkoztatott, és oktatásban vagy képzésben sem részesülő fiatalok elérése terén. A munkaerő-piaci kereslet és kínálat összehangolásáért felelős szolgálatoknál nagyobb fokú digitalizálásra van szükség. Továbbra is fontos kihívást jelent a szociális ellátások – és azokkal együtt a minimáljövedelem-rendszer – általi megfelelő lefedettség biztosítása. Némi előrehaladás történt az oktatás minőségének és munkaerő-piaci relevanciájának javítása terén. Portugália az oktatás minőségének javítása érdekében a tanterveket és a tanári pályára vonatkozó jogszabályt érintő reformot hajtott végre. A nyomonkövetési eszköz alkalmazása, valamint az új szakképzési programoknak köszönhetően diverzifikáltabbá váló képzési útirányok megoldást jelenthetnek a korai iskolaelhagyás kezelésére, és hozzájárulhatnak a teljesítményráták javításához. A közelmúltban reformokra került sor a szakképzési rendszer fejlesztése érdekében, ugyanakkor van még tennivaló annak érdekében, hogy az vonzóbbá váljon a diákok számára. Szintén kihívást jelent, hogy miképpen ösztönözhető a tudástranszfer a felsőoktatás, a magánvállalkozások és a kutatószervezetek között. |
| --- | --- |

(11)

Az aktív munkaerő-piaci intézkedések alkalmazása és az állami foglalkoztatási szolgálat reformja tekintetében jelentős előrehaladás valósult meg. Mindazonáltal vannak még megoldásra váró problémák a nem foglalkoztatott, és oktatásban vagy képzésben sem részesülő fiatalok elérése terén. A munkaerő-piaci kereslet és kínálat összehangolásáért felelős szolgálatoknál nagyobb fokú digitalizálásra van szükség. Továbbra is fontos kihívást jelent a szociális ellátások – és azokkal együtt a minimáljövedelem-rendszer – általi megfelelő lefedettség biztosítása. Némi előrehaladás történt az oktatás minőségének és munkaerő-piaci relevanciájának javítása terén. Portugália az oktatás minőségének javítása érdekében a tanterveket és a tanári pályára vonatkozó jogszabályt érintő reformot hajtott végre. A nyomonkövetési eszköz alkalmazása, valamint az új szakképzési programoknak köszönhetően diverzifikáltabbá váló képzési útirányok megoldást jelenthetnek a korai iskolaelhagyás kezelésére, és hozzájárulhatnak a teljesítményráták javításához. A közelmúltban reformokra került sor a szakképzési rendszer fejlesztése érdekében, ugyanakkor van még tennivaló annak érdekében, hogy az vonzóbbá váljon a diákok számára. Szintén kihívást jelent, hogy miképpen ösztönözhető a tudástranszfer a felsőoktatás, a magánvállalkozások és a kutatószervezetek között.

| (12) | A portugál vállalkozások jelentős adósságállománya továbbra is visszafogja teljesítményüket és hátráltatja az új beruházásokat, miközben a háztartások eladósodottsága nagymértékben csökkent. Az elvégzett átfogó értékelésre építve a központi bank megerősítette a bankok likviditási és tőkepozíciójának nyomon követését, továbbá értékelte a bankok helyreállítási terveit. A nemteljesítő vállalati hitelek aránya továbbra is magas (meghaladja a 18 %-ot), és megterheli a bankok mérlegét. A 2014-ben indított társaságiadó-reform megerősíti a nettó pénzügyi költségek adóból való levonhatóságára vonatkozó korlátokat, azonban a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeire további figyelmet kell fordítani. A PER és a SIREVE nevű vállalati szerkezetátalakítási platformok/eljárások átalakítása folyamatban van annak érdekében, hogy segítsék az életképes cégeket a felszámolás elkerülésében és az üzleti tevékenységük folytatásában. A hitelállomány-leépítésre vonatkozó 2014. évi adatok szerint jelentős előrelépés történt a kiugró vállalati adósságállomány csökkentését célzó intézkedések végrehajtása terén. A vállalati adósságok átütemezésére vonatkozó, 2014 májusában közzétett stratégiai terv fokozatosan jogszabályokban is testet ölt, különböző intézkedések révén. Szintén előrelépés történt a nem pénzügyi vállalkozások számára elérhető finanszírozási alternatívák körének a részesedésszerzés ösztönzésével történő kiszélesítése terén. A hivatalosan 2014 szeptemberében létrejött fejlesztésfinanszírozási intézet célja a kkv-k finanszírozáshoz jutását gátló piaci hiányosságok kezelése. |
| --- | --- |

(12)

A portugál vállalkozások jelentős adósságállománya továbbra is visszafogja teljesítményüket és hátráltatja az új beruházásokat, miközben a háztartások eladósodottsága nagymértékben csökkent. Az elvégzett átfogó értékelésre építve a központi bank megerősítette a bankok likviditási és tőkepozíciójának nyomon követését, továbbá értékelte a bankok helyreállítási terveit. A nemteljesítő vállalati hitelek aránya továbbra is magas (meghaladja a 18 %-ot), és megterheli a bankok mérlegét. A 2014-ben indított társaságiadó-reform megerősíti a nettó pénzügyi költségek adóból való levonhatóságára vonatkozó korlátokat, azonban a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeire további figyelmet kell fordítani. A PER és a SIREVE nevű vállalati szerkezetátalakítási platformok/eljárások átalakítása folyamatban van annak érdekében, hogy segítsék az életképes cégeket a felszámolás elkerülésében és az üzleti tevékenységük folytatásában. A hitelállomány-leépítésre vonatkozó 2014. évi adatok szerint jelentős előrelépés történt a kiugró vállalati adósságállomány csökkentését célzó intézkedések végrehajtása terén. A vállalati adósságok átütemezésére vonatkozó, 2014 májusában közzétett stratégiai terv fokozatosan jogszabályokban is testet ölt, különböző intézkedések révén. Szintén előrelépés történt a nem pénzügyi vállalkozások számára elérhető finanszírozási alternatívák körének a részesedésszerzés ösztönzésével történő kiszélesítése terén. A hivatalosan 2014 szeptemberében létrejött fejlesztésfinanszírozási intézet célja a kkv-k finanszírozáshoz jutását gátló piaci hiányosságok kezelése.

| (13) | Vannak még lehetőségek az igazságügyi rendszer hatékonyságának és minőségének javítására irányuló intézkedések megerősítésére, különösen a bíróságok tevékenységének értékelése és az online eszközök alkalmazása tekintetében, valamint a bíróságokat igénybe vevők és a jogi szakemberek körében folytatandó felmérések végzésére. A 2015. évi uniós igazságügyi eredménytábla szerint a polgári és kereskedelmi peres ügyek eljárásai továbbra is hosszadalmasak (386 nap). A végrehajtási ügyek száma továbbra is némi visszaesést mutat, de az ügyintézési idő még mindig hosszú (2014-ben 1 045 nap). Az adóügyi és a közigazgatási bíróságok esetében a reformok a többi igazságügyi területet érintő reformokénál lassúbb ütemben haladnak. A fizetésképtelenségi ügyek számának emelkedése felhívta a figyelmet arra, hogy e terület első fokú bíróságai esetében növelni kell az erőforrásokat és a képzési lehetőségeket. A vállalkozások likviditására továbbra is igen kedvezőtlen hatást gyakorolnak a késedelmes kifizetések, különös tekintettel a közszférából származó kifizetésekre. E késedelmes kifizetések kezelése érdekében nem került sor semmilyen új intézkedésre vagy kötelezettségvállalásra. Nem elégséges az átláthatóság mértéke a köz-magán társulások esetében helyi és regionális szinten, a koncessziók esetében pedig egyik szinten sem. A korrupció megelőzését hátráltatja, hogy nem hatékonyan alkalmazzák a hatályos jogi keretet, amelyben egyébként is fejlesztésre szorul a szankciók nyomon követése, végrehajtása és érvényesítése. |
| --- | --- |

(13)

Vannak még lehetőségek az igazságügyi rendszer hatékonyságának és minőségének javítására irányuló intézkedések megerősítésére, különösen a bíróságok tevékenységének értékelése és az online eszközök alkalmazása tekintetében, valamint a bíróságokat igénybe vevők és a jogi szakemberek körében folytatandó felmérések végzésére. A 2015. évi uniós igazságügyi eredménytábla szerint a polgári és kereskedelmi peres ügyek eljárásai továbbra is hosszadalmasak (386 nap). A végrehajtási ügyek száma továbbra is némi visszaesést mutat, de az ügyintézési idő még mindig hosszú (2014-ben 1 045 nap). Az adóügyi és a közigazgatási bíróságok esetében a reformok a többi igazságügyi területet érintő reformokénál lassúbb ütemben haladnak. A fizetésképtelenségi ügyek számának emelkedése felhívta a figyelmet arra, hogy e terület első fokú bíróságai esetében növelni kell az erőforrásokat és a képzési lehetőségeket. A vállalkozások likviditására továbbra is igen kedvezőtlen hatást gyakorolnak a késedelmes kifizetések, különös tekintettel a közszférából származó kifizetésekre. E késedelmes kifizetések kezelése érdekében nem került sor semmilyen új intézkedésre vagy kötelezettségvállalásra. Nem elégséges az átláthatóság mértéke a köz-magán társulások esetében helyi és regionális szinten, a koncessziók esetében pedig egyik szinten sem. A korrupció megelőzését hátráltatja, hogy nem hatékonyan alkalmazzák a hatályos jogi keretet, amelyben egyébként is fejlesztésre szorul a szankciók nyomon követése, végrehajtása és érvényesítése.

| (14) | Az új nemzeti közlekedési szabályozó hatóság még nem kezdte meg működését. A kikötői koncessziókra, a vasútra és a nagyvárosi tömegközlekedésre vonatkozó liberalizációs intézkedések lassúak, így nem ösztönzik a beruházásokat. Korlátozott előrehaladás történt a hosszú távú közlekedési terv és a kikötői ágazat reformjának menetrendje tekintetében. A Lisszabon és Porto nagyvárosi területeire vonatkozó közlekedési koncessziós eljárások több ízben is késedelmet szenvedtek. Ezenfelül csak korlátozott előrelépések valósultak meg a kikötői koncessziók újratárgyalása tekintetében és a vasúti ágazatban. Még folyamatban van a vasúti és a közúti infrastruktúra üzemeltetőjének (REFER, illetve EP) egyesülése, amelynek célja az új közúti és vasúti infrastruktúra-kezelő szerv pénzügyi fenntarthatóságának javítása. A közlekedési ágazatban működő állami tulajdonú vállalatoknál csökkentették az alkalmazottak számát. |
| --- | --- |

(14)

Az új nemzeti közlekedési szabályozó hatóság még nem kezdte meg működését. A kikötői koncessziókra, a vasútra és a nagyvárosi tömegközlekedésre vonatkozó liberalizációs intézkedések lassúak, így nem ösztönzik a beruházásokat. Korlátozott előrehaladás történt a hosszú távú közlekedési terv és a kikötői ágazat reformjának menetrendje tekintetében. A Lisszabon és Porto nagyvárosi területeire vonatkozó közlekedési koncessziós eljárások több ízben is késedelmet szenvedtek. Ezenfelül csak korlátozott előrelépések valósultak meg a kikötői koncessziók újratárgyalása tekintetében és a vasúti ágazatban. Még folyamatban van a vasúti és a közúti infrastruktúra üzemeltetőjének (REFER, illetve EP) egyesülése, amelynek célja az új közúti és vasúti infrastruktúra-kezelő szerv pénzügyi fenntarthatóságának javítása. A közlekedési ágazatban működő állami tulajdonú vállalatoknál csökkentették az alkalmazottak számát.

| (15) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Portugália gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Portugáliának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Portugália fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(15)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Portugália gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Portugáliának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Portugália fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

| (16) | A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

| (17) | A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

| (18) | Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Portugáliának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

(18)

Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (7). Portugáliának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

AJÁNLJA, hogy Portugália 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Biztosítsa 2015-ben a túlzott hiány tartós kiigazítását az ehhez szükséges intézkedések megtételével. A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A többletbevételeket a hiány és az adósság csökkentésének gyorsítására használja fel. Hajtsa végre a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló jogszabályt a kiadások megfelelőbb ellenőrzése érdekében. Javítsa a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságát. Őrizze meg az állami tulajdonú vállalatok pénzügyi fenntarthatóságát. Javítsa tovább az adózási fegyelmet és az adóigazgatás hatékonyságát. |
| --- | --- |

1.

Biztosítsa 2015-ben a túlzott hiány tartós kiigazítását az ehhez szükséges intézkedések megtételével. A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A többletbevételeket a hiány és az adósság csökkentésének gyorsítására használja fel. Hajtsa végre a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló jogszabályt a kiadások megfelelőbb ellenőrzése érdekében. Javítsa a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságát. Őrizze meg az állami tulajdonú vállalatok pénzügyi fenntarthatóságát. Javítsa tovább az adózási fegyelmet és az adóigazgatás hatékonyságát.

| 2. | A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal összhangban ösztönözze a bérek és a termelékenység jobb összhangját, figyelembe véve a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek közötti eltéréseket, valamint az egyes régiók, ágazatok és társaságok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket is. Biztosítsa, hogy a minimálbér alakulása összhangban álljon a foglalkoztatás és versenyképesség előmozdításának célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

2.

A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal összhangban ösztönözze a bérek és a termelékenység jobb összhangját, figyelembe véve a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek közötti eltéréseket, valamint az egyes régiók, ágazatok és társaságok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket is. Biztosítsa, hogy a minimálbér alakulása összhangban álljon a foglalkoztatás és versenyképesség előmozdításának célkitűzéseivel.

| 3. | Javítsa az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságát, különösen a nem regisztrált fiatalok elérésének javításával. Biztosítsa az ellátásban részesülők hatékony aktivizálását, valamint a szociális ellátások, különösen a minimáljövedelem-rendszer általi megfelelő lefedettséget. |
| --- | --- |

3.

Javítsa az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságát, különösen a nem regisztrált fiatalok elérésének javításával. Biztosítsa az ellátásban részesülők hatékony aktivizálását, valamint a szociális ellátások, különösen a minimáljövedelem-rendszer általi megfelelő lefedettséget.

| 4. | Tegyen további intézkedéseket a kiugró vállalati adósságállomány csökkentése, a bankok nemteljesítő vállalati hitelei arányának visszaszorítása, valamint a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeinek korlátozása érdekében. Javítsa az életképes vállalatokra vonatkozó adósság-átütemezési eszközök hatékonyságát, olyan ösztönzők bevezetésével, amelyek érdekeltté teszik a bankokat és az adósokat abban, hogy már a késedelem korai szakaszában megkezdjék az adósság átütemezésének folyamatát. |
| --- | --- |

4.

Tegyen további intézkedéseket a kiugró vállalati adósságállomány csökkentése, a bankok nemteljesítő vállalati hitelei arányának visszaszorítása, valamint a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeinek korlátozása érdekében. Javítsa az életképes vállalatokra vonatkozó adósság-átütemezési eszközök hatékonyságát, olyan ösztönzők bevezetésével, amelyek érdekeltté teszik a bankokat és az adósokat abban, hogy már a késedelem korai szakaszában megkezdjék az adósság átütemezésének folyamatát.

| 5. | A koncessziókkal kapcsolatban – többek között a közlekedési ágazat, valamint a helyi és regionális szintű köz-magán társulások tekintetében is – gyorsítsa fel az intézkedéseket és fokozza az átláthatóságot. |
| --- | --- |

5.

A koncessziókkal kapcsolatban – többek között a közlekedési ágazat, valamint a helyi és regionális szintű köz-magán társulások tekintetében is – gyorsítsa fel az intézkedéseket és fokozza az átláthatóságot.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

3

(4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Portugália 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 102. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

6

(7)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.

7

---

| 18.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 272/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 272/98

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2015. július 14.)

a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról

(2015/C 272/26)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az euróövezet fejlődésének fenntartása és erősítése folyamatos szakpolitikai erőfeszítést igényel a köz- és magánszektorbeli kiegyensúlyozott kiigazítás elősegítése, és a gazdaság közép- és hosszú távú növekedési potenciáljának növelése érdekében. Az euróövezetben folyamatban van a gazdasági élénkülés, amelyet azonban akadályoz a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság hagyatéka, többek között a folyamatban lévő külső egyensúly-helyreállítás, a magas állam- és magánadósság és a kapcsolódó hitelállomány-leépítési nyomás, a tartós strukturális merevségek a nemzeti munkaerő- és termékpiacokon, a magas munkanélküliség és a megingott bizalom, valamint a beruházások tartósan alacsony szintje. Az országspecifikus ajánlásokban meghatározott reformok végrehajtása eddig nem volt kellően ambiciózus. |
| --- | --- |

(1)

Az euróövezet fejlődésének fenntartása és erősítése folyamatos szakpolitikai erőfeszítést igényel a köz- és magánszektorbeli kiegyensúlyozott kiigazítás elősegítése, és a gazdaság közép- és hosszú távú növekedési potenciáljának növelése érdekében. Az euróövezetben folyamatban van a gazdasági élénkülés, amelyet azonban akadályoz a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság hagyatéka, többek között a folyamatban lévő külső egyensúly-helyreállítás, a magas állam- és magánadósság és a kapcsolódó hitelállomány-leépítési nyomás, a tartós strukturális merevségek a nemzeti munkaerő- és termékpiacokon, a magas munkanélküliség és a megingott bizalom, valamint a beruházások tartósan alacsony szintje. Az országspecifikus ajánlásokban meghatározott reformok végrehajtása eddig nem volt kellően ambiciózus.

| (2) | Az euróövezet több, mint pusztán tagjainak összessége. Az euróövezet gazdaságai között szorosak a kölcsönhatások, így a költségvetési, pénzügyi és strukturális politikák erősebb koordinációjára van szükség. Az euróövezeti szintű gazdaságpolitikai irányvonalnak elő kell segítenie a növekedést és a munkahelyteremtést, egyidejűleg biztosítva, hogy az egyensúly helyreállítása terén az elért eredmények megmaradjanak és a haladás folytatódjon. Az euróövezeti tagállamoknak külön felelőssége az elmúlt években jelentősen megerősített irányítási keret gyakorlatban történő alkalmazása. Ez szükségessé teszi, hogy a tagállamok kölcsönösen erősebb nyomást gyakoroljanak egymásra, ezáltal támogatva a nemzeti reformok végrehajtását és a prudens költségvetési politika alkalmazását. Emellett a nemzeti reformok értékelésében az euróövezeti perspektíva fokozottabb érvényesítésére, a potenciális tovagyűrűző hatások internalizálására és a gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez elengedhetetlen szakpolitikák ösztönzésére van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Az euróövezet több, mint pusztán tagjainak összessége. Az euróövezet gazdaságai között szorosak a kölcsönhatások, így a költségvetési, pénzügyi és strukturális politikák erősebb koordinációjára van szükség. Az euróövezeti szintű gazdaságpolitikai irányvonalnak elő kell segítenie a növekedést és a munkahelyteremtést, egyidejűleg biztosítva, hogy az egyensúly helyreállítása terén az elért eredmények megmaradjanak és a haladás folytatódjon. Az euróövezeti tagállamoknak külön felelőssége az elmúlt években jelentősen megerősített irányítási keret gyakorlatban történő alkalmazása. Ez szükségessé teszi, hogy a tagállamok kölcsönösen erősebb nyomást gyakoroljanak egymásra, ezáltal támogatva a nemzeti reformok végrehajtását és a prudens költségvetési politika alkalmazását. Emellett a nemzeti reformok értékelésében az euróövezeti perspektíva fokozottabb érvényesítésére, a potenciális tovagyűrűző hatások internalizálására és a gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez elengedhetetlen szakpolitikák ösztönzésére van szükség.

| (3) | A gazdaságokat modernizáló és a versenyképességet és növekedési potenciált fokozó, ambiciózus strukturális reformok végrehajtása még nem megfelelő az euróövezetben. Az egyes tagállamokban jelentősen eltérő a válságot előtti egyensúlyhiányok mértéke és a rendelkezésre álló költségvetési mozgástér, és a tagállamok a gazdasági ciklus más és más szakaszában vannak. A munkaerő-piaci javulás és a munkaerőpiacok rugalmasságának javítására irányuló reformok terén elért némi haladás ellenére továbbra is magasak a munkanélküliségi ráták, és állandósul a tartós munkanélküliség kockázata, ami tovább gyengíti a szociális helyzetet a legsérülékenyebb országokban. A külső egyensúly helyreállítása zajlik, de az elért eredmények aszimmetrikusak, és néhány tagállamban továbbra is túl nagy a folyó fizetési mérleg többlete. A munkaerő- és termékpiacok ambiciózus strukturális reformjai előmozdítanák az euróövezetben szükséges gazdasági kiigazítást és fokoznák a növekedést a reformokat végrehajtó országokban. A reformok a foglalkoztatás növelése és a fogyasztói árak csökkentése révén a nagyobb társadalmi befogadáshoz is hozzájárulnak. A strukturális reformok, ha a tagállamok közösen hajtják végre őket, a kereskedelmi és pénzügyi csatornákon keresztül megjelenő pozitív járulékos hatások révén az euróövezet egésze számára nyújtanak előnyöket. Ez az euróövezet többi részében is ösztönözné a megfelelő gazdaságpolitikai döntéseket. Az eurócsoport tematikus megbeszélései ezt a folyamatot a reformoknak és azok teljes euróövezetre gyakorolt hatásának felmérésével és összehasonlító teljesítményértékelésével segíthetik. Ez a bevált gyakorlatok felhasználásával, a jó reformok közös alapelveiről való megállapodással és csoportnyomással érhető el. Tekintettel a nemzeti szintű kiigazítási folyamatra és így az euróövezet működésére, a túlzott egyensúlyhiánnyal küzdő, illetve a határozott beavatkozást igénylő egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamokban a reformok előrehaladásának rendszeres nyomon követése különösen fontos. |
| --- | --- |

(3)

A gazdaságokat modernizáló és a versenyképességet és növekedési potenciált fokozó, ambiciózus strukturális reformok végrehajtása még nem megfelelő az euróövezetben. Az egyes tagállamokban jelentősen eltérő a válságot előtti egyensúlyhiányok mértéke és a rendelkezésre álló költségvetési mozgástér, és a tagállamok a gazdasági ciklus más és más szakaszában vannak. A munkaerő-piaci javulás és a munkaerőpiacok rugalmasságának javítására irányuló reformok terén elért némi haladás ellenére továbbra is magasak a munkanélküliségi ráták, és állandósul a tartós munkanélküliség kockázata, ami tovább gyengíti a szociális helyzetet a legsérülékenyebb országokban. A külső egyensúly helyreállítása zajlik, de az elért eredmények aszimmetrikusak, és néhány tagállamban továbbra is túl nagy a folyó fizetési mérleg többlete. A munkaerő- és termékpiacok ambiciózus strukturális reformjai előmozdítanák az euróövezetben szükséges gazdasági kiigazítást és fokoznák a növekedést a reformokat végrehajtó országokban. A reformok a foglalkoztatás növelése és a fogyasztói árak csökkentése révén a nagyobb társadalmi befogadáshoz is hozzájárulnak. A strukturális reformok, ha a tagállamok közösen hajtják végre őket, a kereskedelmi és pénzügyi csatornákon keresztül megjelenő pozitív járulékos hatások révén az euróövezet egésze számára nyújtanak előnyöket. Ez az euróövezet többi részében is ösztönözné a megfelelő gazdaságpolitikai döntéseket. Az eurócsoport tematikus megbeszélései ezt a folyamatot a reformoknak és azok teljes euróövezetre gyakorolt hatásának felmérésével és összehasonlító teljesítményértékelésével segíthetik. Ez a bevált gyakorlatok felhasználásával, a jó reformok közös alapelveiről való megállapodással és csoportnyomással érhető el. Tekintettel a nemzeti szintű kiigazítási folyamatra és így az euróövezet működésére, a túlzott egyensúlyhiánnyal küzdő, illetve a határozott beavatkozást igénylő egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamokban a reformok előrehaladásának rendszeres nyomon követése különösen fontos.

| (4) | Az euróövezet egyik legnagyobb szakpolitikai kihívása, hogy felelősségteljes költségvetési gazdálkodás révén csökkenteni kell az államadósságot. Az elmúlt évek konszolidációs erőfeszítéseinek köszönhetően az euróövezet költségvetési helyzete javult, de a költségvetési politikák koordinációja továbbra sem megfelelő. Számos euróövezeti tagállamnak folytatnia kell a költségvetési kiigazítást a nagyon magas szintű adósság csökkentése érdekében. Más tagállamoknak nagyobb a mozgástere, amelyet a belföldi kereslet ösztönzésére használhatnának, különös tekintettel a beruházásokra; ez elősegítené a belföldi növekedést és az egész euróövezet gazdaságát. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályai mozgásteret adnak a tagállamoknak arra, hogy a közösen elfogadott szabályok betartása mellett előmozdítsák a strukturális reformokat és a beruházásokat. A költségvetési stratégiák még nem segítik elő kellőképpen a növekedést. Az eurócsoporton belüli fokozott koordináció ellenére a bevételi oldalon még tovább kellene javítani az adórendszerek hatékonyságát és csökkenteni a munkát terhelő adóéket. Kiadási oldalon több figyelmet kell fordítani a megfelelő költség-haszon elemzéssel alátámasztandó közberuházásokra, valamint egyéb, erőteljes és pozitív növekedési hatással járó közkiadásokra. A kiadások felülvizsgálata rámutatott a hatékonyságnövelés szükségességére a közigazgatásban. Jól működő nemzeti költségvetési keretek elősegítik ezt a folyamatot. |
| --- | --- |

(4)

Az euróövezet egyik legnagyobb szakpolitikai kihívása, hogy felelősségteljes költségvetési gazdálkodás révén csökkenteni kell az államadósságot. Az elmúlt évek konszolidációs erőfeszítéseinek köszönhetően az euróövezet költségvetési helyzete javult, de a költségvetési politikák koordinációja továbbra sem megfelelő. Számos euróövezeti tagállamnak folytatnia kell a költségvetési kiigazítást a nagyon magas szintű adósság csökkentése érdekében. Más tagállamoknak nagyobb a mozgástere, amelyet a belföldi kereslet ösztönzésére használhatnának, különös tekintettel a beruházásokra; ez elősegítené a belföldi növekedést és az egész euróövezet gazdaságát. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályai mozgásteret adnak a tagállamoknak arra, hogy a közösen elfogadott szabályok betartása mellett előmozdítsák a strukturális reformokat és a beruházásokat. A költségvetési stratégiák még nem segítik elő kellőképpen a növekedést. Az eurócsoporton belüli fokozott koordináció ellenére a bevételi oldalon még tovább kellene javítani az adórendszerek hatékonyságát és csökkenteni a munkát terhelő adóéket. Kiadási oldalon több figyelmet kell fordítani a megfelelő költség-haszon elemzéssel alátámasztandó közberuházásokra, valamint egyéb, erőteljes és pozitív növekedési hatással járó közkiadásokra. A kiadások felülvizsgálata rámutatott a hatékonyságnövelés szükségességére a közigazgatásban. Jól működő nemzeti költségvetési keretek elősegítik ezt a folyamatot.

| (5) | Az euróövezetben javulnak a pénzügyi piaci feltételek, de a magánszektornak nyújtott hitelezés továbbra is visszafogott és fennmaradt a pénzügyi piacok tagoltsága. Ez hátráltatja az euróövezetben a beruházásokat. Ennek eredményeként jelentős beruházási hiány halmozódott fel, és mind az állóeszköz-beruházások, mind az immateriális beruházások terén szükséglet mutatkozik. Az európai beruházási terv lehetőséget nyújt a beruházások ösztönzésére és azok produktív célok felé irányítására. Mindazonáltal a beruházási tervnek és az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programjának a hatása nagyobb lesz, ha a szélesebb pénzügyi szektorban a hiteláramlás helyreállítására, a tőkepiacok elmélyítésére és a gazdaság hosszú távú finanszírozására irányuló intézkedések kísérik. Az egységes szabálykönyv alkalmazásával és következetes szabályozói megközelítéssel alátámasztott bankunió létrehozása folyamatban van. A tőkepiacok integráltabbá és hatékonyabbá válása további forrásokat mobilizálna a beruházások céljára, az európai gazdaságot a bankoktól kevésbé függővé, pénzügyi struktúráit pedig kiegyensúlyozottabbá és stabilabbá tenne. |
| --- | --- |

(5)

Az euróövezetben javulnak a pénzügyi piaci feltételek, de a magánszektornak nyújtott hitelezés továbbra is visszafogott és fennmaradt a pénzügyi piacok tagoltsága. Ez hátráltatja az euróövezetben a beruházásokat. Ennek eredményeként jelentős beruházási hiány halmozódott fel, és mind az állóeszköz-beruházások, mind az immateriális beruházások terén szükséglet mutatkozik. Az európai beruházási terv lehetőséget nyújt a beruházások ösztönzésére és azok produktív célok felé irányítására. Mindazonáltal a beruházási tervnek és az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programjának a hatása nagyobb lesz, ha a szélesebb pénzügyi szektorban a hiteláramlás helyreállítására, a tőkepiacok elmélyítésére és a gazdaság hosszú távú finanszírozására irányuló intézkedések kísérik. Az egységes szabálykönyv alkalmazásával és következetes szabályozói megközelítéssel alátámasztott bankunió létrehozása folyamatban van. A tőkepiacok integráltabbá és hatékonyabbá válása további forrásokat mobilizálna a beruházások céljára, az európai gazdaságot a bankoktól kevésbé függővé, pénzügyi struktúráit pedig kiegyensúlyozottabbá és stabilabbá tenne.

| (6) | A GMU struktúrájának megerősítésében nemrég elért eredmények ellenére a jelenlegi kihívásokból adódóan további lépéseket kell tenni e struktúra kialakításának tökéletesítésére. A GMU továbbfejlesztése lépésenkénti megközelítést tesz szükségessé, amelyben a fegyelem a szolidaritással ötvöződik. A Bizottság elnöke az Európai Tanács, az Európai Parlament, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökével együtt előkészíti az euróövezet jobb gazdasági kormányzásához vezető következő lépéseket, |
| --- | --- |

(6)

A GMU struktúrájának megerősítésében nemrég elért eredmények ellenére a jelenlegi kihívásokból adódóan további lépéseket kell tenni e struktúra kialakításának tökéletesítésére. A GMU továbbfejlesztése lépésenkénti megközelítést tesz szükségessé, amelyben a fegyelem a szolidaritással ötvöződik. A Bizottság elnöke az Európai Tanács, az Európai Parlament, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökével együtt előkészíti az euróövezet jobb gazdasági kormányzásához vezető következő lépéseket,

AJÁNLJA, hogy az euróövezeti tagállamok a 2015–2016. közötti időszakban tegyenek intézkedéseket az eurócsoporton belül a következők érdekében:

| (1) | Gyakoroljanak egymásra nyomást olyan strukturális reformok előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a nagy belső és külső adósságok korrekcióját és támogatják a beruházásokat. Rendszeresen értékeljék a reformok végrehajtását azon tagállamok esetében, amelyekre vonatkozóan célzott nyomon követést kell végezni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében. Folytassák a strukturális reformok rendszeres tematikus értékelését. 2016 tavaszáig hozzanak döntéseket a munkát terhelő magas adóék csökkentésére és a szolgáltatáspiacok reformjára irányuló koordinációs eljárás nyomán hozandó intézkedésekről. |
| --- | --- |

(1)

Gyakoroljanak egymásra nyomást olyan strukturális reformok előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a nagy belső és külső adósságok korrekcióját és támogatják a beruházásokat. Rendszeresen értékeljék a reformok végrehajtását azon tagállamok esetében, amelyekre vonatkozóan célzott nyomon követést kell végezni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében. Folytassák a strukturális reformok rendszeres tematikus értékelését. 2016 tavaszáig hozzanak döntéseket a munkát terhelő magas adóék csökkentésére és a szolgáltatáspiacok reformjára irányuló koordinációs eljárás nyomán hozandó intézkedésekről.

| (2) | Koordinálják a költségvetési politikákat annak biztosítása érdekében, hogy az összesített euróövezeti költségvetési irányvonal összhangban legyen a fenntarthatósági kockázatokkal és a konjunkturális körülményekkel. Ez nem érinti a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesítését. 2016 tavaszáig tartsanak tematikus megbeszéléseket az államháztartások minőségének és fenntarthatóságának javításáról, különös figyelmet fordítva az állóeszköz-beruházások és az immateriális beruházások nemzeti és uniós szintű rangsorolására, valamint az adórendszerek növekedésösztönző jellegének erősítésére. Kövessék nyomon a nemrég megerősített nemzeti költségvetési keretek tényleges működését. |
| --- | --- |

(2)

Koordinálják a költségvetési politikákat annak biztosítása érdekében, hogy az összesített euróövezeti költségvetési irányvonal összhangban legyen a fenntarthatósági kockázatokkal és a konjunkturális körülményekkel. Ez nem érinti a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesítését. 2016 tavaszáig tartsanak tematikus megbeszéléseket az államháztartások minőségének és fenntarthatóságának javításáról, különös figyelmet fordítva az állóeszköz-beruházások és az immateriális beruházások nemzeti és uniós szintű rangsorolására, valamint az adórendszerek növekedésösztönző jellegének erősítésére. Kövessék nyomon a nemrég megerősített nemzeti költségvetési keretek tényleges működését.

| (3) | Mielőbb fejezzék be az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelésből eredő intézkedések meghozatalát, hajtsák végre a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv), fejezzék be az Egységes Szanálási Alapról szóló kormányközi megállapodás ratifikálását, és tegyék az Alapot 2016 januárjától teljesen működőképessé. Ösztönözzék a piaci alapú finanszírozás elmélyítésére, a kkv-k forráshoz jutásának javítására és az alternatív finanszírozási források kifejlesztésére irányuló intézkedéseket. Mozdítsák elő a fizetésképtelenség nemzeti jogi kereteinek további reformjait. |
| --- | --- |

(3)

Mielőbb fejezzék be az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelésből eredő intézkedések meghozatalát, hajtsák végre a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv), fejezzék be az Egységes Szanálási Alapról szóló kormányközi megállapodás ratifikálását, és tegyék az Alapot 2016 januárjától teljesen működőképessé. Ösztönözzék a piaci alapú finanszírozás elmélyítésére, a kkv-k forráshoz jutásának javítására és az alternatív finanszírozási források kifejlesztésére irányuló intézkedéseket. Mozdítsák elő a fizetésképtelenség nemzeti jogi kereteinek további reformjait.

| (4) | Vigyék tovább a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló munkát, és az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által az Európai Tanács elnökével, Donald Tuskkal, az Európai Parlament elnökével, Martin Schulzcal, az Európai Központi Bank elnökével, Mario Draghival és az eurócsoport elnökével, Jeroen Dijsselbloemmal szoros együttműködésben készített, az euróövezet jobb gazdasági kormányzásának következő lépéseiről szóló jelentés, valamint az annak nyomán hozott lépések keretében járuljanak hozzá a gazdasági felügyeleti keret tökéletesítéséhez. |
| --- | --- |

(4)

Vigyék tovább a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló munkát, és az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által az Európai Tanács elnökével, Donald Tuskkal, az Európai Parlament elnökével, Martin Schulzcal, az Európai Központi Bank elnökével, Mario Draghival és az eurócsoport elnökével, Jeroen Dijsselbloemmal szoros együttműködésben készített, az euróövezet jobb gazdasági kormányzásának következő lépéseiről szóló jelentés, valamint az annak nyomán hozott lépések keretében járuljanak hozzá a gazdasági felügyeleti keret tökéletesítéséhez.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/59/EU irányelve a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

3

---