# Официален вестник C 272/2015

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 272 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5818 август 2015 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 272

Издание на български език

Информация и известия

Година 5818 август 2015 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2015/C 272/01 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2015 г. | 1 |
| 2015/C 272/02 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Словения за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Словения за 2015 г. | 6 |
| 2015/C 272/03 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2015 г. | 10 |
| 2015/C 272/04 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Финландия за 2015 г. | 14 |
| 2015/C 272/05 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2015 г. | 18 |
| 2015/C 272/06 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2015 г. | 21 |
| 2015/C 272/07 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Белгия за 2015 г. | 24 |
| 2015/C 272/08 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на България за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2015 г. | 28 |
| 2015/C 272/09 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Чешката република за 2015 г. | 32 |
| 2015/C 272/10 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г. | 36 |
| 2015/C 272/11 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Естония за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г. | 39 |
| 2015/C 272/12 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г. | 42 |
| 2015/C 272/13 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г. | 46 |
| 2015/C 272/14 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Франция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г. | 51 |
| 2015/C 272/15 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Хърватия за 2015 г. | 56 |
| 2015/C 272/16 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г. | 61 |
| 2015/C 272/17 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г. | 66 |
| 2015/C 272/18 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Литва за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2015 г. | 70 |
| 2015/C 272/19 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Люксембург за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2015 г. | 73 |
| 2015/C 272/20 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2015 г. | 76 |
| 2015/C 272/21 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Малта за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2015 г. | 80 |
| 2015/C 272/22 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Нидерландия за 2015 г. | 83 |
| 2015/C 272/23 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2015 г. | 87 |
| 2015/C 272/24 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Полша за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2015 г. | 91 |
| 2015/C 272/25 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2015 г. | 94 |
| 2015/C 272/26 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото | 98 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2015/C 272/01

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2015 г.

1

2015/C 272/02

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Словения за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Словения за 2015 г.

6

2015/C 272/03

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2015 г.

10

2015/C 272/04

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Финландия за 2015 г.

14

2015/C 272/05

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2015 г.

18

2015/C 272/06

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2015 г.

21

2015/C 272/07

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Белгия за 2015 г.

24

2015/C 272/08

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на България за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2015 г.

28

2015/C 272/09

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Чешката република за 2015 г.

32

2015/C 272/10

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г.

36

2015/C 272/11

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Естония за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г.

39

2015/C 272/12

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г.

42

2015/C 272/13

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г.

46

2015/C 272/14

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Франция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г.

51

2015/C 272/15

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Хърватия за 2015 г.

56

2015/C 272/16

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г.

61

2015/C 272/17

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г.

66

2015/C 272/18

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Литва за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2015 г.

70

2015/C 272/19

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Люксембург за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2015 г.

73

2015/C 272/20

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2015 г.

76

2015/C 272/21

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Малта за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2015 г.

80

2015/C 272/22

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Нидерландия за 2015 г.

83

2015/C 272/23

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2015 г.

87

2015/C 272/24

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Полша за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2015 г.

91

2015/C 272/25

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2015 г.

94

2015/C 272/26

Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

98

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Румъния за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2015 г.

(2015/C 272/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Румъния за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Румъния за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Румъния беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Румъния беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Румъния. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Румъния препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. При изпълнението на три последователни програми на ЕС—МВФ външните и вътрешните дисбаланси бяха значително намалени. Въпреки това внимание заслужават рисковете в Румъния, свързани с относително голямата ѝ отрицателна нетна международна инвестиционна позиция и със слабия ѝ капацитет за износ в средносрочен план. В банковия сектор остават външни и вътрешни слабости. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Румъния. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Румъния препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. При изпълнението на три последователни програми на ЕС—МВФ външните и вътрешните дисбаланси бяха значително намалени. Въпреки това внимание заслужават рисковете в Румъния, свързани с относително голямата ѝ отрицателна нетна международна инвестиционна позиция и със слабия ѝ капацитет за износ в средносрочен план. В банковия сектор остават външни и вътрешни слабости.

| (7) | На 30 април 2015 г. Румъния представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята Конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Румъния представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята Конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение 2013/531/ЕС (5), с което се ангажира да предостави на Румъния средносрочна финансова помощ в размер до 2 милиарда евро за периода до септември 2015 г. Тази помощ е обвързана с изпълнението на широкообхватна икономическа политика. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска плащането на транш от превантивната помощ, очаква се тази помощ да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност, а с изпълнението на структурните реформи да нараснат устойчивостта и потенциалът на икономиката за растеж. След като излезе от програмата, Румъния ще бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър. |
| --- | --- |

(8)

На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение 2013/531/ЕС (5), с което се ангажира да предостави на Румъния средносрочна финансова помощ в размер до 2 милиарда евро за периода до септември 2015 г. Тази помощ е обвързана с изпълнението на широкообхватна икономическа политика. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска плащането на транш от превантивната помощ, очаква се тази помощ да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност, а с изпълнението на структурните реформи да нараснат устойчивостта и потенциалът на икономиката за растеж. След като излезе от програмата, Румъния ще бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър.

| (9) | Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Поради планирани структурни реформи в своята Конвергентна програма Румъния поиска временно отклонение от 0,5 % от БВП от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел. Тъй като в програмата не се съдържа достатъчно подробна информация за планираните структурни реформи, Съветът не е в състояние да оцени тяхната достоверност. Румъния поиска също да бъде приложена клаузата за пенсионната реформа. Допустимостта на реформата подлежи на потвърждение от Евростат. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. планираният структурен дефицит от 3,4 % от БВП през 2016 г. не осигурява необходимия резерв спрямо референтната стойност от Договора, която е 3 % от БВП. По тази причина Съветът е на мнение, че Румъния не изпълнява изискванията, за да се възползва през 2016 г. от поисканото временно отклонение. |
| --- | --- |

(9)

Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Поради планирани структурни реформи в своята Конвергентна програма Румъния поиска временно отклонение от 0,5 % от БВП от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел. Тъй като в програмата не се съдържа достатъчно подробна информация за планираните структурни реформи, Съветът не е в състояние да оцени тяхната достоверност. Румъния поиска също да бъде приложена клаузата за пенсионната реформа. Допустимостта на реформата подлежи на потвърждение от Евростат. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. планираният структурен дефицит от 3,4 % от БВП през 2016 г. не осигурява необходимия резерв спрямо референтната стойност от Договора, която е 3 % от БВП. По тази причина Съветът е на мнение, че Румъния не изпълнява изискванията, за да се възползва през 2016 г. от поисканото временно отклонение.

| (10) | В своята Конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да запази номиналния дефицит на равнище 1,5 % от БВП през 2015 г. и да го намали до 0,8 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да постигне от 2016 г. нататък средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,0 % от БВП. Според Конвергентната програма съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 40,1 % през 2015 г., а след това постепенно да се понижи до 37,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетните прогнози, е благоприятен. Въпреки че това е задължително според кодекса за поведение, в Конвергентната програма не са включени важни мерки, увеличаващи дефицита, които бяха одобрени от правителството на 25 март и от сената на 27 април (6), и които Комисията взе предвид в своята прогноза от пролетта на 2015 г. Необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се очаква през 2015 г. структурното салдо да се отклони с 0,3 % от БВП от средносрочната цел. Това надвишава леко 0,25 %-ното отклонение от БВП, разрешено по програмата за платежния баланс, при условие че съфинансирането на проекти, финансирани от ЕС, отговаря на предвиденото в бюджета. Очаква се отклонението да нарасне значително през 2016 г. и да достигне 2,4 % от БВП, докато необходимата корекция е 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Румъния да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(10)

В своята Конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да запази номиналния дефицит на равнище 1,5 % от БВП през 2015 г. и да го намали до 0,8 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да постигне от 2016 г. нататък средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,0 % от БВП. Според Конвергентната програма съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 40,1 % през 2015 г., а след това постепенно да се понижи до 37,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетните прогнози, е благоприятен. Въпреки че това е задължително според кодекса за поведение, в Конвергентната програма не са включени важни мерки, увеличаващи дефицита, които бяха одобрени от правителството на 25 март и от сената на 27 април (6), и които Комисията взе предвид в своята прогноза от пролетта на 2015 г. Необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се очаква през 2015 г. структурното салдо да се отклони с 0,3 % от БВП от средносрочната цел. Това надвишава леко 0,25 %-ното отклонение от БВП, разрешено по програмата за платежния баланс, при условие че съфинансирането на проекти, финансирани от ЕС, отговаря на предвиденото в бюджета. Очаква се отклонението да нарасне значително през 2016 г. и да достигне 2,4 % от БВП, докато необходимата корекция е 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Румъния да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (11) | Фискалната рамка на Румъния е до голяма степен стабилна, но не се изпълнява ефективно. Средносрочните и дългосрочните демографски тенденции и ниското равнище на развитие на пазара на труда могат да застрашат дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Пенсионната реформа, започнала през 2010 г., вече доведе до някои подобрения, но законът за изравняване, считано от 2035 г., на законоустановената пенсионна възраст между мъжете и жените, предложен от правителството през декември 2013 г., все още не е приет от долната камара на парламента. |
| --- | --- |

(11)

Фискалната рамка на Румъния е до голяма степен стабилна, но не се изпълнява ефективно. Средносрочните и дългосрочните демографски тенденции и ниското равнище на развитие на пазара на труда могат да застрашат дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Пенсионната реформа, започнала през 2010 г., вече доведе до някои подобрения, но законът за изравняване, считано от 2035 г., на законоустановената пенсионна възраст между мъжете и жените, предложен от правителството през декември 2013 г., все още не е приет от долната камара на парламента.

| (12) | Неотдавнашното намаление на социалноосигурителните вноски, плащани от работодателите, намалиха високото облагане на трудовите доходи, но по нецеленасочен начин. Данъчната тежест за лицата с по-ниски доходи остава висока (40 %) в сравнение с другите европейски страни. Данъчните измами и избягването на данъчно облагане продължават да представляват значително предизвикателство и изяждат данъчните приходи. Бяха направени първите стъпки към очакваната текуща реорганизация на румънската данъчна администрация. През 2014 г. в два региона бе изпълнен пилотен проект за постигане на съответствие, насочен към недекларирания труд, заниженото деклариране на заплати и укриването на данъци, а през 2015 г. този проект ще бъде разширен допълнително. През 2014 г. бе повишено равнището на данъчното облагане в областта на околната среда, което го доближи средното за ЕС. |
| --- | --- |

(12)

Неотдавнашното намаление на социалноосигурителните вноски, плащани от работодателите, намалиха високото облагане на трудовите доходи, но по нецеленасочен начин. Данъчната тежест за лицата с по-ниски доходи остава висока (40 %) в сравнение с другите европейски страни. Данъчните измами и избягването на данъчно облагане продължават да представляват значително предизвикателство и изяждат данъчните приходи. Бяха направени първите стъпки към очакваната текуща реорганизация на румънската данъчна администрация. През 2014 г. в два региона бе изпълнен пилотен проект за постигане на съответствие, насочен към недекларирания труд, заниженото деклариране на заплати и укриването на данъци, а през 2015 г. този проект ще бъде разширен допълнително. През 2014 г. бе повишено равнището на данъчното облагане в областта на околната среда, което го доближи средното за ЕС.

| (13) | Въпреки наблюдаваните през 2014 г. подобрения заетостта и активността продължават да бъдат особено ниски сред жените, младите хора, по-възрастните работници и ромите. Активните политики по заетостта бяха преразгледани, но общото участие и финансирането за активните мерки по заетостта остават недостатъчни, особено за схемите за професионално обучение, водещи до признаване на предходно учене, стимулите за мобилност, както и за мерките, предназначени за дългосрочно безработните. Румъния предприе стъпки за справяне с безработицата сред младите хора, по-специално чрез Гаранцията за младежта, но имаше забавяния в изпълнението. Не бе отбелязан напредък в установяването на прозрачни насоки за определяне на минималната работна заплата. С цел да се даде възможност за персонализирани услуги и по-последователно изпълнение сред целевите групи публичните служби по заетостта ще се нуждаят от по-голям капацитет, по-конкретно от персонал и от интегрирана рамка за изпълнение на мерките, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове. |
| --- | --- |

(13)

Въпреки наблюдаваните през 2014 г. подобрения заетостта и активността продължават да бъдат особено ниски сред жените, младите хора, по-възрастните работници и ромите. Активните политики по заетостта бяха преразгледани, но общото участие и финансирането за активните мерки по заетостта остават недостатъчни, особено за схемите за професионално обучение, водещи до признаване на предходно учене, стимулите за мобилност, както и за мерките, предназначени за дългосрочно безработните. Румъния предприе стъпки за справяне с безработицата сред младите хора, по-специално чрез Гаранцията за младежта, но имаше забавяния в изпълнението. Не бе отбелязан напредък в установяването на прозрачни насоки за определяне на минималната работна заплата. С цел да се даде възможност за персонализирани услуги и по-последователно изпълнение сред целевите групи публичните служби по заетостта ще се нуждаят от по-голям капацитет, по-конкретно от персонал и от интегрирана рамка за изпълнение на мерките, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове.

| (14) | Румъния е изправена пред редица предизвикателства в областта на образованието: процентът на преждевременно напусналите училище продължава да бъде значително над средния за ЕС, наличието и достъпът до образование и грижи в ранна детска възраст са ограничени, особено в селските райони и за ромската общност, участието в програми за учене през целия живот продължава да е много под средното за ЕС, неадекватни са качеството и практическата значимост на висшето образование за пазара на труда, процентът на завършилите висше образование остава вторият най-нисък в Съюза. Румъния започна да предприема мерки за преодоляване на тези предизвикателства с различна степен на напредък в зависимост от областите, но към днешна дата със слабо забележим краен ефект. През юни 2015 г. Румъния прие две национални стратегии — национална стратегия за учене през целия живот и национална стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. От тук нататък е важно да се предприемат действия за бързото им изпълнение. За периода 2014—2019 г. бе изготвена национална програма за образование и грижи в ранна детска възраст, която ще влезе в сила през новата 2015—2016 учебна година. Бе подготвена стратегия за висшето образование, чиято цел е да се увеличи практическата значимост на висшето образование чрез съобразяването ѝ в по-голяма степен с нуждите на пазара на труда, както и да се подобри достъпността на висшето образование за групите в неравностойно положение. Изпълняват се мерки за подобряване на професионалното образование и обучение и схемите за чиракуване. |
| --- | --- |

(14)

Румъния е изправена пред редица предизвикателства в областта на образованието: процентът на преждевременно напусналите училище продължава да бъде значително над средния за ЕС, наличието и достъпът до образование и грижи в ранна детска възраст са ограничени, особено в селските райони и за ромската общност, участието в програми за учене през целия живот продължава да е много под средното за ЕС, неадекватни са качеството и практическата значимост на висшето образование за пазара на труда, процентът на завършилите висше образование остава вторият най-нисък в Съюза. Румъния започна да предприема мерки за преодоляване на тези предизвикателства с различна степен на напредък в зависимост от областите, но към днешна дата със слабо забележим краен ефект. През юни 2015 г. Румъния прие две национални стратегии — национална стратегия за учене през целия живот и национална стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. От тук нататък е важно да се предприемат действия за бързото им изпълнение. За периода 2014—2019 г. бе изготвена национална програма за образование и грижи в ранна детска възраст, която ще влезе в сила през новата 2015—2016 учебна година. Бе подготвена стратегия за висшето образование, чиято цел е да се увеличи практическата значимост на висшето образование чрез съобразяването ѝ в по-голяма степен с нуждите на пазара на труда, както и да се подобри достъпността на висшето образование за групите в неравностойно положение. Изпълняват се мерки за подобряване на професионалното образование и обучение и схемите за чиракуване.

| (15) | Румънската здравноосигурителна система се характеризира със слаби резултати на лечение, трудна финансова и географска достъпност, ниска степен на финансиране и неефективно използване на ресурсите. Налице е силна зависимост от болнични услуги, широка и неефикасна болнична мрежа, слаба и разпокъсана мрежа за клинично ориентиране, както и малък дял на разходите, предназначени пряко за първичното здравно обслужване. Освен това широкото използване на неофициални плащания в системата на общественото здравеопазване допълнително намалява нейната достъпност, ефективност и качество. Предприетите различни мерки и проведените реформи в здравеопазването намалиха недостига на финансиране и подобриха стандарта и ефикасността на услугите. Националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., която определя стратегическата основа за реформите в здравния сектор, беше одобрена през декември 2014 г. и в момента се изпълнява. Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса обмислят различни мерки, подобряващи финансирането на здравеопазването. |
| --- | --- |

(15)

Румънската здравноосигурителна система се характеризира със слаби резултати на лечение, трудна финансова и географска достъпност, ниска степен на финансиране и неефективно използване на ресурсите. Налице е силна зависимост от болнични услуги, широка и неефикасна болнична мрежа, слаба и разпокъсана мрежа за клинично ориентиране, както и малък дял на разходите, предназначени пряко за първичното здравно обслужване. Освен това широкото използване на неофициални плащания в системата на общественото здравеопазване допълнително намалява нейната достъпност, ефективност и качество. Предприетите различни мерки и проведените реформи в здравеопазването намалиха недостига на финансиране и подобриха стандарта и ефикасността на услугите. Националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., която определя стратегическата основа за реформите в здравния сектор, беше одобрена през декември 2014 г. и в момента се изпълнява. Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса обмислят различни мерки, подобряващи финансирането на здравеопазването.

| (16) | Намаляването на бедността и социалното изключване представляват основно предизвикателство за Румъния. Въпреки че намалява, през 2013 г. процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, остава висок — 40 %, което е много над средното за ЕС. Ограничена е ефективността на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за намаляването на бедността и тя е особено слаба, що се отнася до децата. Социалните трансфери не са свързани по адекватен начин с мерките за активизиране. Изпълнението на приетата през 2011 г. реформа на социалното подпомагане все още изостава от графика. Стратегията за социално приобщаване и за борба с бедността, както и свързаните с тази стратегия планове за действие бяха одобрени на 27 май 2015 г. Ограничен напредък бе постигнат при въвеждането на минималния доход за включване, което би опростило социалната помощ чрез комбиниране на трите съществуващи социални трансфера и също така би засилило връзката с мерките за активизиране. През 2013 г. правителството прие законодателство за социална икономика, чиято цел е да се уреди областта на социалното икономика и да се повиши заетостта сред уязвимите групи от населението, но то все още се обсъжда в парламента. Бяха предприети малко на брой ефективни мерки за интегриране на ромското население. През януари 2015 г. с известно забавяне обаче бе приета преразгледана стратегия за интеграция на ромите, но изпълнението ѝ изостава. |
| --- | --- |

(16)

Намаляването на бедността и социалното изключване представляват основно предизвикателство за Румъния. Въпреки че намалява, през 2013 г. процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, остава висок — 40 %, което е много над средното за ЕС. Ограничена е ефективността на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за намаляването на бедността и тя е особено слаба, що се отнася до децата. Социалните трансфери не са свързани по адекватен начин с мерките за активизиране. Изпълнението на приетата през 2011 г. реформа на социалното подпомагане все още изостава от графика. Стратегията за социално приобщаване и за борба с бедността, както и свързаните с тази стратегия планове за действие бяха одобрени на 27 май 2015 г. Ограничен напредък бе постигнат при въвеждането на минималния доход за включване, което би опростило социалната помощ чрез комбиниране на трите съществуващи социални трансфера и също така би засилило връзката с мерките за активизиране. През 2013 г. правителството прие законодателство за социална икономика, чиято цел е да се уреди областта на социалното икономика и да се повиши заетостта сред уязвимите групи от населението, но то все още се обсъжда в парламента. Бяха предприети малко на брой ефективни мерки за интегриране на ромското население. През януари 2015 г. с известно забавяне обаче бе приета преразгледана стратегия за интеграция на ромите, но изпълнението ѝ изостава.

| (17) | Административният капацитет на Румъния е слаб, фрагментиран и се характеризира с неясно делегиране на отговорности, поради което действа като спирачка за конкурентоспособността на икономиката. Бяха установени основните причини за структурните слабости и през октомври 2014 г. бе приета, заедно с план за действие за нейното изпълнение за периода 2014—2020 г., стратегия за преодоляване на предизвикателствата в публичната администрация и в определянето и координацията на приоритетите на политиката. Изпълнението обаче бе забавено значително. Нередности в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха до значителни закъснения в изпълнението на програмите, финансирани от ЕС. Те оказват отрицателно въздействие върху бизнес средата и възпрепятстват така необходимите инвестиции в инфраструктура. |
| --- | --- |

(17)

Административният капацитет на Румъния е слаб, фрагментиран и се характеризира с неясно делегиране на отговорности, поради което действа като спирачка за конкурентоспособността на икономиката. Бяха установени основните причини за структурните слабости и през октомври 2014 г. бе приета, заедно с план за действие за нейното изпълнение за периода 2014—2020 г., стратегия за преодоляване на предизвикателствата в публичната администрация и в определянето и координацията на приоритетите на политиката. Изпълнението обаче бе забавено значително. Нередности в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха до значителни закъснения в изпълнението на програмите, финансирани от ЕС. Те оказват отрицателно въздействие върху бизнес средата и възпрепятстват така необходимите инвестиции в инфраструктура.

| (18) | Беше постигнат известен напредък в засилването на независимостта, качеството и ефективността на съдебната система, борбата с корупцията на всички равнища и осигуряването на ефективно изпълнение на съдебните решения. В много случаи обаче изпълнението на съдебните решения остава слабо, а в предотвратяването и борбата с корупцията на ниско равнище беше постигнат по-ограничен напредък. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка. |
| --- | --- |

(18)

Беше постигнат известен напредък в засилването на независимостта, качеството и ефективността на съдебната система, борбата с корупцията на всички равнища и осигуряването на ефективно изпълнение на съдебните решения. В много случаи обаче изпълнението на съдебните решения остава слабо, а в предотвратяването и борбата с корупцията на ниско равнище беше постигнат по-ограничен напредък. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка.

| (19) | Държавните предприятия страдат от производителност под нормите, допринасят за неликвидността в икономиката, представляват тежест за консолидирания държавен бюджет — в качеството им на условни задължения — и съставляват 50 % от всички просрочени данъчни задължения на предприятията, взети заедно. Корпоративното управление е изключително важен фактор, определящ резултатите на държавните предприятия. Настоящият им модел на управление не предотвратява политическата намеса в ежедневното управление на дружествата или не гарантира, че има разделение между ролите на държавата в качеството ѝ на акционер и ръководител. Докато правителството не прие извънредното Постановление 109/2011, не бяха въвеждани систематично конкретни правила за държавните предприятия. Необхванати остават различни области и неговите разпоредби на практика все още не са спазват изцяло. Не е постигнат напредък в реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в енергетиката и транспорта. |
| --- | --- |

(19)

Държавните предприятия страдат от производителност под нормите, допринасят за неликвидността в икономиката, представляват тежест за консолидирания държавен бюджет — в качеството им на условни задължения — и съставляват 50 % от всички просрочени данъчни задължения на предприятията, взети заедно. Корпоративното управление е изключително важен фактор, определящ резултатите на държавните предприятия. Настоящият им модел на управление не предотвратява политическата намеса в ежедневното управление на дружествата или не гарантира, че има разделение между ролите на държавата в качеството ѝ на акционер и ръководител. Докато правителството не прие извънредното Постановление 109/2011, не бяха въвеждани систематично конкретни правила за държавните предприятия. Необхванати остават различни области и неговите разпоредби на практика все още не са спазват изцяло. Не е постигнат напредък в реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в енергетиката и транспорта.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Конвергентната програма и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Конвергентната програма и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (21) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (22) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу.

ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да вземе всички необходими мерки, за да изпълни докрай програмата за финансова помощ. |
| --- | --- |

1.

Да вземе всички необходими мерки, за да изпълни докрай програмата за финансова помощ.

| 2. | Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. до максимум 0,25 % от БВП за периода 2013—2015 г., както е посочено в програмата за платежния баланс, и да се върне към средносрочната цел през 2016 г. Да изпълни изцяло всеобхватната стратегия за спазване на данъчното законодателство, да укрепи контролните системи за проверка, за да се справи с недекларирания труд и да продължи изравняването на пенсионната възраст между мъжете и жените. |
| --- | --- |

2.

Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. до максимум 0,25 % от БВП за периода 2013—2015 г., както е посочено в програмата за платежния баланс, и да се върне към средносрочната цел през 2016 г. Да изпълни изцяло всеобхватната стратегия за спазване на данъчното законодателство, да укрепи контролните системи за проверка, за да се справи с недекларирания труд и да продължи изравняването на пенсионната възраст между мъжете и жените.

| 3. | Да засили предлагането на мерки за пазара на труда, по-специално за нерегистрираните млади хора и дългосрочно безработните. Да направи необходимото националната агенция по заетостта да разполага с адекватен персонал. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики да даде ясни насоки за определянето на минималната работна заплата по прозрачен начин. Да въведе минималния доход за включване. Да увеличи предоставянето и качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст, по-специално за ромите. Да предприеме действия за изпълнение на националната стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. Да следва националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., за да отстрани проблемите, свързани с недостатъчната достъпност, малкото финансиране и неефективните ресурси. |
| --- | --- |

3.

Да засили предлагането на мерки за пазара на труда, по-специално за нерегистрираните млади хора и дългосрочно безработните. Да направи необходимото националната агенция по заетостта да разполага с адекватен персонал. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики да даде ясни насоки за определянето на минималната работна заплата по прозрачен начин. Да въведе минималния доход за включване. Да увеличи предоставянето и качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст, по-специално за ромите. Да предприеме действия за изпълнение на националната стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. Да следва националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., за да отстрани проблемите, свързани с недостатъчната достъпност, малкото финансиране и неефективните ресурси.

| 4. | Да приеме закон за реформа в корпоративното управление на държавните предприятия. |
| --- | --- |

4.

Да приеме закон за реформа в корпоративното управление на държавните предприятия.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 109).

4

(5)  Решение 2013/531/ЕС на Съвета от 22 октомври 2013 г. за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от Съюза на Румъния (ОВ L 286, 29.10.2013 г., стр. 1).

5

(6)  Намаляването на данъците бе включено в новия проект за данъчен кодекс.

6

(7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/6

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Словения за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Словения за 2015 г.

(2015/C 272/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките по заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките по заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словения за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словения за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словения за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словения за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, интензифициране на структурните реформи и изпълнение на отговорна фискална консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, интензифициране на структурните реформи и изпълнение на отговорна фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Словения. В него бе оценен напредъкът в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за Словения включва също така резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че Словения е засегната от макроикономически дисбаланси, които налагат предприемане на решителни политически действия и специално наблюдение. По-специално, възстановяването на равновесието е в ход и решителните политически действия, повишеният износ и подобрените условия за растеж са довели до намаляване на рисковете — най-вече на тези, свързани с външноикономическата устойчивост — в сравнение с миналата година. Независимо от това слабото корпоративно управление, високата степен на държавна собственост, значителната корпоративна задлъжнялост и нарастващият държавен дълг пораждат рискове за финансовата стабилност и растежа и към тях трябва да се подходи с особено внимание. Вследствие на това дисбалансите вече не се смятат за прекомерни, но следва да продължат да се наблюдават отблизо. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Словения. В него бе оценен напредъкът в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за Словения включва също така резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че Словения е засегната от макроикономически дисбаланси, които налагат предприемане на решителни политически действия и специално наблюдение. По-специално, възстановяването на равновесието е в ход и решителните политически действия, повишеният износ и подобрените условия за растеж са довели до намаляване на рисковете — най-вече на тези, свързани с външноикономическата устойчивост — в сравнение с миналата година. Независимо от това слабото корпоративно управление, високата степен на държавна собственост, значителната корпоративна задлъжнялост и нарастващият държавен дълг пораждат рискове за финансовата стабилност и растежа и към тях трябва да се подходи с особено внимание. Вследствие на това дисбалансите вече не се смятат за прекомерни, но следва да продължат да се наблюдават отблизо.

| (7) | На 30 април 2015 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Словения понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г., в съответствие с определения от Съвета срок, и да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение до 2020 г., т.е. една година след програмния период. Правителството планира постепенно намаляване на номиналния дефицит до 2,9 % от БВП през 2015 г. и до 0,9 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне през 2015 г. най-високата си стойност в размер на 81,6 %, след което да започне да намалява. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., се предвижда до края на 2015 г. да бъде извършена навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит. В същото време структурната корекция е под препоръчаното от Съвета равнище, като се имат предвид подобрението на структурното салдо и предприетите дискреционни мерки. Ако бъде извършено своевременно коригиране на прекомерния дефицит съгласно предвиденото, от 2016 г. спрямо Словения ще се прилагат предпазните мерки на Пакта. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Поради това, предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Словения да не успее да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Що се отнася до фискалните разпоредби, през 2013 г. Парламентът одобри конституционно основание за създаване на правило за салдото/излишъка на консолидирания държавен бюджет в структурно отношение. При все това, необходимото законодателство за прилагането му все още предстои да бъде прието. Промените в Закона за публичните финанси се очаква да осигурят необходимото правно основание за уреждане на процесуалните въпроси, които стоят в основата на Закона за данъците. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Словения понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г., в съответствие с определения от Съвета срок, и да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение до 2020 г., т.е. една година след програмния период. Правителството планира постепенно намаляване на номиналния дефицит до 2,9 % от БВП през 2015 г. и до 0,9 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне през 2015 г. най-високата си стойност в размер на 81,6 %, след което да започне да намалява. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., се предвижда до края на 2015 г. да бъде извършена навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит. В същото време структурната корекция е под препоръчаното от Съвета равнище, като се имат предвид подобрението на структурното салдо и предприетите дискреционни мерки. Ако бъде извършено своевременно коригиране на прекомерния дефицит съгласно предвиденото, от 2016 г. спрямо Словения ще се прилагат предпазните мерки на Пакта. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Поради това, предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Словения да не успее да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Що се отнася до фискалните разпоредби, през 2013 г. Парламентът одобри конституционно основание за създаване на правило за салдото/излишъка на консолидирания държавен бюджет в структурно отношение. При все това, необходимото законодателство за прилагането му все още предстои да бъде прието. Промените в Закона за публичните финанси се очаква да осигурят необходимото правно основание за уреждане на процесуалните въпроси, които стоят в основата на Закона за данъците.

| (9) | Словения е предприела действия за облекчаване на натиска върху средносрочната устойчивост на пенсионната система, но все още остава да се коригират ключови параметри, за да се гарантира устойчивостта ѝ след 2020 г. Пенсионната реформа от 2013 г. оказа положително въздействие, а нормативният акт за създаване на демографски фонд се очаква да бъде приет до края на 2015 г. Въпреки това, за осигуряване на дългосрочна устойчивост на пенсиите ще е нужна допълнителна реформа. Не е постигнат напредък по отношение на реформата в областта на дългосрочните грижи. В края на 2013 г. правителството прие план за реформа на дългосрочните грижи, но приемането на законодателството за провеждане на реформата беше отложено за края на 2015 г., за да се даде възможност преди това да се вземат решения, свързани с реформата на здравното осигуряване, включително по въпроса за източниците на финансиране на общите здравни и дългосрочни грижи. Разходите за дългосрочни грижи, свързани със застаряването на населението, могат да бъдат ограничени чрез насочване на ползите към най-нуждаещите се и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към такива в дома. |
| --- | --- |

(9)

Словения е предприела действия за облекчаване на натиска върху средносрочната устойчивост на пенсионната система, но все още остава да се коригират ключови параметри, за да се гарантира устойчивостта ѝ след 2020 г. Пенсионната реформа от 2013 г. оказа положително въздействие, а нормативният акт за създаване на демографски фонд се очаква да бъде приет до края на 2015 г. Въпреки това, за осигуряване на дългосрочна устойчивост на пенсиите ще е нужна допълнителна реформа. Не е постигнат напредък по отношение на реформата в областта на дългосрочните грижи. В края на 2013 г. правителството прие план за реформа на дългосрочните грижи, но приемането на законодателството за провеждане на реформата беше отложено за края на 2015 г., за да се даде възможност преди това да се вземат решения, свързани с реформата на здравното осигуряване, включително по въпроса за източниците на финансиране на общите здравни и дългосрочни грижи. Разходите за дългосрочни грижи, свързани със застаряването на населението, могат да бъдат ограничени чрез насочване на ползите към най-нуждаещите се и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към такива в дома.

| (10) | През януари 2015 г. беше сключено социално споразумение, в което се посочва, че нарастването на заплатите в публичния сектор ще изостава от растежа на заплатите в частния сектор. Съставните елементи и индексацията на минималните заплати не са обхванати от споразумението. Макар неотдавнашното нарастване на минималната заплата да остава сравнително високо в сравнение със средната заплата, то все пак беше ограничено. Според оценка на проведената през 2013 г. реформа на пазара на труда ограниченията на пазара на труда са намалели, но продължават да съществуват структурни проблеми по отношение на дългосрочната безработица и ниския процент на заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Словения е предприела някои действия за преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и до 2020 г. са планирани редица други мерки. |
| --- | --- |

(10)

През януари 2015 г. беше сключено социално споразумение, в което се посочва, че нарастването на заплатите в публичния сектор ще изостава от растежа на заплатите в частния сектор. Съставните елементи и индексацията на минималните заплати не са обхванати от споразумението. Макар неотдавнашното нарастване на минималната заплата да остава сравнително високо в сравнение със средната заплата, то все пак беше ограничено. Според оценка на проведената през 2013 г. реформа на пазара на труда ограниченията на пазара на труда са намалели, но продължават да съществуват структурни проблеми по отношение на дългосрочната безработица и ниския процент на заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Словения е предприела някои действия за преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и до 2020 г. са планирани редица други мерки.

| (11) | Банковият сектор беше стабилизиран допълнително чрез рекапитализацията на Abanka и Banka Celje през 2014 г. Финализиран беше всеобхватен план за действие за банките, който беше внесен пред министър-председателя през януари 2015 г. Словенската национална банка е предприела последващи действия във връзка със слабостите, установени при анализа на качеството на активите за 2013 г., и ще възобнови проверките на място през първото тримесечие на 2015 г., за да установи дали препоръките са изпълнени от банките. Големите банки са реорганизирали и подсилили отделите си за преструктуриране и ликвидация. Въпреки това за постигането на по-голяма стабилност на банковия сектор е необходимо повишаване на дългосрочната рентабилност и намаляване на необслужваните кредити в корпоративния сектор. Създадени са както генерален план за корпоративно преструктуриране, така и централизирана работна група за корпоративно преструктуриране. Допълнително намаляване на задлъжнялостта на корпоративния сектор, включително посредством Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company) и чрез пълното прилагане на новото законодателство относно несъстоятелността, би спомогнало за възстановяване на условията за съживяване на частните инвестиции. Дейността по банково кредитиране продължава да търпи спад като това се отразява главно върху МСП. Неотдавнашната рекапитализация на банковия сектор се очаква да даде пълни резултати едва през 2016 г. Ограниченото банковото кредитиране и високите лихвени проценти влияят отрицателно на капацитета на МСП за финансиране. Въпреки че делът на отхвърлените заявления за заеми е намалял през последните шест години, броят на МСП, съобщаващи за влошаване на положението що се отнася до готовността на банките да отпускат заеми, се е увеличил значително и е един от най-високите в Съюза. |
| --- | --- |

(11)

Банковият сектор беше стабилизиран допълнително чрез рекапитализацията на Abanka и Banka Celje през 2014 г. Финализиран беше всеобхватен план за действие за банките, който беше внесен пред министър-председателя през януари 2015 г. Словенската национална банка е предприела последващи действия във връзка със слабостите, установени при анализа на качеството на активите за 2013 г., и ще възобнови проверките на място през първото тримесечие на 2015 г., за да установи дали препоръките са изпълнени от банките. Големите банки са реорганизирали и подсилили отделите си за преструктуриране и ликвидация. Въпреки това за постигането на по-голяма стабилност на банковия сектор е необходимо повишаване на дългосрочната рентабилност и намаляване на необслужваните кредити в корпоративния сектор. Създадени са както генерален план за корпоративно преструктуриране, така и централизирана работна група за корпоративно преструктуриране. Допълнително намаляване на задлъжнялостта на корпоративния сектор, включително посредством Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company) и чрез пълното прилагане на новото законодателство относно несъстоятелността, би спомогнало за възстановяване на условията за съживяване на частните инвестиции. Дейността по банково кредитиране продължава да търпи спад като това се отразява главно върху МСП. Неотдавнашната рекапитализация на банковия сектор се очаква да даде пълни резултати едва през 2016 г. Ограниченото банковото кредитиране и високите лихвени проценти влияят отрицателно на капацитета на МСП за финансиране. Въпреки че делът на отхвърлените заявления за заеми е намалял през последните шест години, броят на МСП, съобщаващи за влошаване на положението що се отнася до готовността на банките да отпускат заеми, се е увеличил значително и е един от най-високите в Съюза.

| (12) | По приватизационната програма е постигнат напредък, макар да са налице закъснения. Преструктурирането на петте големи банки, които са държавна собственост, и ликвидацията на две по-малки национални банки са в ход. Словенският държавен холдинг (Slovenian Sovereign Holding), отговарящ за управлението и ликвидацията на държавната собственост, вече функционира напълно. Проектът на стратегия за управлението на държавната собственост все още предстои да бъде одобрен от Парламента, като се очаква след това да последва публикуване на графика за освобождаване от редица внимателно подбрани държавни активи. През декември 2014 г. словенският държавен холдинг (Slovenian Sovereign Holding) прие нов кодекс за корпоративно управление, а през януари 2015 г. беше назначен служител, отговарящ за неговото спазване. |
| --- | --- |

(12)

По приватизационната програма е постигнат напредък, макар да са налице закъснения. Преструктурирането на петте големи банки, които са държавна собственост, и ликвидацията на две по-малки национални банки са в ход. Словенският държавен холдинг (Slovenian Sovereign Holding), отговарящ за управлението и ликвидацията на държавната собственост, вече функционира напълно. Проектът на стратегия за управлението на държавната собственост все още предстои да бъде одобрен от Парламента, като се очаква след това да последва публикуване на графика за освобождаване от редица внимателно подбрани държавни активи. През декември 2014 г. словенският държавен холдинг (Slovenian Sovereign Holding) прие нов кодекс за корпоративно управление, а през януари 2015 г. беше назначен служител, отговарящ за неговото спазване.

| (13) | През 2014 г. ефикасността на съдилищата се е подобрила още повече, макар и с по-бавни темпове. Макар да е постигнат известен напредък по отношение на намаляването на продължителността на първоинстанционните съдебни производства по спорни граждански и търговски дела, включително по делата, разглеждани съгласно законодателството относно несъстоятелността, продължителността на производствата и броят на натрупаните нерешени дела продължава да е значителен. |
| --- | --- |

(13)

През 2014 г. ефикасността на съдилищата се е подобрила още повече, макар и с по-бавни темпове. Макар да е постигнат известен напредък по отношение на намаляването на продължителността на първоинстанционните съдебни производства по спорни граждански и търговски дела, включително по делата, разглеждани съгласно законодателството относно несъстоятелността, продължителността на производствата и броят на натрупаните нерешени дела продължава да е значителен.

| (14) | Неблагоприятната бизнес среда в Словения е ключов фактор за ниските нива на инвестициите в словенския бизнес, а големият брой закони и многобройните промени в законодателството затрудняват упражняването на стопанска дейност и спазването на местната нормативна уредба. Броят на регулираните професии е намалял от 323 на 242, но продължава да е висок. Изпълнени са около 25 % от мерките, включени в единния документ за намаляване на административната тежест. На Агенцията за защита на конкуренцията са предоставени достатъчна бюджетна автономност и институционална независимост. |
| --- | --- |

(14)

Неблагоприятната бизнес среда в Словения е ключов фактор за ниските нива на инвестициите в словенския бизнес, а големият брой закони и многобройните промени в законодателството затрудняват упражняването на стопанска дейност и спазването на местната нормативна уредба. Броят на регулираните професии е намалял от 323 на 242, но продължава да е висок. Изпълнени са около 25 % от мерките, включени в единния документ за намаляване на административната тежест. На Агенцията за защита на конкуренцията са предоставени достатъчна бюджетна автономност и институционална независимост.

| (15) | Новото правителство потвърди ангажимента си да се бори с корупцията и през януари 2015 г. прие нова двугодишна програма от 11 многогодишни мерки. Постигнат бе известен напредък по отношение на прозрачността и отчетността. Подготвя се всеобхватна реформа на публичния сектор. Няма напредък във връзка с докладите за оценка на изпълнението и процедурите за контрол на качеството. |
| --- | --- |

(15)

Новото правителство потвърди ангажимента си да се бори с корупцията и през януари 2015 г. прие нова двугодишна програма от 11 многогодишни мерки. Постигнат бе известен напредък по отношение на прозрачността и отчетността. Подготвя се всеобхватна реформа на публичния сектор. Няма напредък във връзка с докладите за оценка на изпълнението и процедурите за контрол на качеството.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словения, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словения, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (17) | Като се имат предвид задълбоченият преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

Като се имат предвид задълбоченият преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (18) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словения следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(18)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словения следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да гарантира трайно коригиране на прекомерния дефицит през 2015 г. и да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП с цел изпълнение на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да приеме Закона за данъците и да преработи Закона за публичните финанси. Да постигне напредък по отношение на дългосрочната реформа на пенсионната система. До края на 2015 г. да приеме реформа в областта на здравеопазването и дългосрочните грижи. |
| --- | --- |

1.

Да гарантира трайно коригиране на прекомерния дефицит през 2015 г. и да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП с цел изпълнение на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да приеме Закона за данъците и да преработи Закона за публичните финанси. Да постигне напредък по отношение на дългосрочната реформа на пенсионната система. До края на 2015 г. да приеме реформа в областта на здравеопазването и дългосрочните грижи.

| 2. | Да преразгледа, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, механизма за определяне на минималната работна заплата, и по-специално ролята на надбавките, като се вземе предвид въздействието върху бедността сред работещите, създаването на работни места и конкурентоспособността. Да повиши пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Да вземе мерки за справяне с дългосрочната безработица и да осигури подходящи стимули за удължаване на трудовия живот. |
| --- | --- |

2.

Да преразгледа, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, механизма за определяне на минималната работна заплата, и по-специално ролята на надбавките, като се вземе предвид въздействието върху бедността сред работещите, създаването на работни места и конкурентоспособността. Да повиши пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Да вземе мерки за справяне с дългосрочната безработица и да осигури подходящи стимули за удължаване на трудовия живот.

| 3. | Да намали нивото на необслужваните кредити към банките чрез въвеждане на конкретни цели. Да подобри капацитета за наблюдение на кредитния риск в банките. Да продължи корпоративното преструктуриране и да поддържа стабилно корпоративно управление в Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company). Да предприеме мерки за подобряване на достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията. Да приеме стратегия за словенския държавен холдинг (Slovenian Sovereign Holding) с ясно класифициране на активите, да приведе в действие годишен план за управление на активите и да прилага критерии за ефективност. |
| --- | --- |

3.

Да намали нивото на необслужваните кредити към банките чрез въвеждане на конкретни цели. Да подобри капацитета за наблюдение на кредитния риск в банките. Да продължи корпоративното преструктуриране и да поддържа стабилно корпоративно управление в Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company). Да предприеме мерки за подобряване на достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията. Да приеме стратегия за словенския държавен холдинг (Slovenian Sovereign Holding) с ясно класифициране на активите, да приведе в действие годишен план за управление на активите и да прилага критерии за ефективност.

| 4. | Да гарантира, че реформите, въведени с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата. |
| --- | --- |

4.

Да гарантира, че реформите, въведени с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 115).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

6

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/10

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Словакия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2015 г.

(2015/C 272/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словакия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словакия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словакия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словакия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Словакия. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Словакия. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 29 април 2015 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 29 април 2015 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до размер от 2,5 % от БВП през 2015 г. и впоследствие до 0,5 % от БВП през 2018 г. Според програмата за стабилност средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП ще бъде изпълнена през 2017 г. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП слабо да намалее през 2015 г. до размер от 53,4 % и да продължи да намалява до 50,3 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози е реалистичен. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., нарастването на нетните разходи е под показателя както през 2015 г., така и през 2016 г. и следователно отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че се очаква Словакия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до размер от 2,5 % от БВП през 2015 г. и впоследствие до 0,5 % от БВП през 2018 г. Според програмата за стабилност средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП ще бъде изпълнена през 2017 г. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП слабо да намалее през 2015 г. до размер от 53,4 % и да продължи да намалява до 50,3 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози е реалистичен. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., нарастването на нетните разходи е под показателя както през 2015 г., така и през 2016 г. и следователно отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че се очаква Словакия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | През 2014 г. пазарът на труда показа признаци на съвземане, но безработицата остава висока. Демотивиращите фактори в социално-осигурителната система бяха намалени и бе постигнат известен напредък в посока намаляване на младежката безработица, но дългосрочната безработица остава сериозно предизвикателство, а заетостта сред ромското население и нискоквалифицираните работници е ниска. Макар да са предприети някои първоначални стъпки за развиване на публичните служби по заетостта, те разполагат с ограничен капацитет за предоставяне на персонализирани услуги, по-специално за лицата, които са най-отдавна извън пазара на труда. Заетостта сред жените остава значително под средното равнище за ЕС, като това е отражение на недостатъчното предлагане на доброкачествени и достъпни грижи за децата и относително дългата продължителност на родителския отпуск. |
| --- | --- |

(9)

През 2014 г. пазарът на труда показа признаци на съвземане, но безработицата остава висока. Демотивиращите фактори в социално-осигурителната система бяха намалени и бе постигнат известен напредък в посока намаляване на младежката безработица, но дългосрочната безработица остава сериозно предизвикателство, а заетостта сред ромското население и нискоквалифицираните работници е ниска. Макар да са предприети някои първоначални стъпки за развиване на публичните служби по заетостта, те разполагат с ограничен капацитет за предоставяне на персонализирани услуги, по-специално за лицата, които са най-отдавна извън пазара на труда. Заетостта сред жените остава значително под средното равнище за ЕС, като това е отражение на недостатъчното предлагане на доброкачествени и достъпни грижи за децата и относително дългата продължителност на родителския отпуск.

| (10) | Словакия е постигнала известен напредък по отношение на ученето в процеса на работа, а през 2015 г. ще влезе в сила нов Закон за професионалното образование и обучение. Що се отнася обаче до подобряването на условията за обучение, стимулите за създаване на повече бакалавърски програми, ориентирани към развитието на кариерата, и повишаването на дела на ромските деца, посещаващи заведения за образование и грижи в ранна детска възраст, напредъкът е ограничен. Не са предприети никакви мерки за осигуряване на по-широко участие на ромите в професионалното и висшето образование. Постигнат е само ограничен напредък в запълването на дупките в словашката система в областта на научните изследвания и иновациите, като основните потребности са свързани по-конкретно с подобряване на качеството и практическата насоченост на научната база и насърчаване на сътрудничеството между академичните среди, научните изследователи и бизнеса. |
| --- | --- |

(10)

Словакия е постигнала известен напредък по отношение на ученето в процеса на работа, а през 2015 г. ще влезе в сила нов Закон за професионалното образование и обучение. Що се отнася обаче до подобряването на условията за обучение, стимулите за създаване на повече бакалавърски програми, ориентирани към развитието на кариерата, и повишаването на дела на ромските деца, посещаващи заведения за образование и грижи в ранна детска възраст, напредъкът е ограничен. Не са предприети никакви мерки за осигуряване на по-широко участие на ромите в професионалното и висшето образование. Постигнат е само ограничен напредък в запълването на дупките в словашката система в областта на научните изследвания и иновациите, като основните потребности са свързани по-конкретно с подобряване на качеството и практическата насоченост на научната база и насърчаване на сътрудничеството между академичните среди, научните изследователи и бизнеса.

| (11) | Лошото качество на бизнес средата в Словакия намалява привлекателната сила на страната както за чуждестранните, така и за местните инвестиции. Недостатъчната ефикасност и качеството на публичната администрация и на правосъдната система са особено пагубни за бизнес средата. Държавната администрация страда от високо текучество на персонала и неефикасно управление на човешките ресурси. Усилията, които се полагат за справяне с корупцията, засега са ограничени. По-конкретно, не са предприети мерки за задоволяване на необходимостта от укрепване на аналитичния и одиторския капацитет на данъчната администрация. Възлагането на обществени поръчки страда от дълбоко вкоренени недостатъци, засягащи негативно отпускането на публични средства. |
| --- | --- |

(11)

Лошото качество на бизнес средата в Словакия намалява привлекателната сила на страната както за чуждестранните, така и за местните инвестиции. Недостатъчната ефикасност и качеството на публичната администрация и на правосъдната система са особено пагубни за бизнес средата. Държавната администрация страда от високо текучество на персонала и неефикасно управление на човешките ресурси. Усилията, които се полагат за справяне с корупцията, засега са ограничени. По-конкретно, не са предприети мерки за задоволяване на необходимостта от укрепване на аналитичния и одиторския капацитет на данъчната администрация. Възлагането на обществени поръчки страда от дълбоко вкоренени недостатъци, засягащи негативно отпускането на публични средства.

| (12) | Макар направените наскоро промени в данъчната система да допринесоха за подобряване на ситуацията при публичните финанси, разходите, свързани със застаряващото население, ще натежат в бъдеще върху относително стабилното понастоящем равнище на дълга на Словакия. Дългосрочната устойчивост на публичните финанси зависи от способността на правителството да повиши икономическата ефективност на сектора на здравеопазването. Цялостната ефикасност на словашката система на здравеопазването е ниска, като тази система дава лоши резултати в сравнение с останалите в ЕС. Правителството е приело нова стратегия за здравеопазването за периода 2014—2020 г., в опит за отстраняване на недостатъците на националната система в този сектор. Стратегията е в процес на изпълнение, но повечето мерки все още не са приведени в сила. Все още се наблюдава и неефикасност при събирането на данъци и в работата на данъчната администрация. |
| --- | --- |

(12)

Макар направените наскоро промени в данъчната система да допринесоха за подобряване на ситуацията при публичните финанси, разходите, свързани със застаряващото население, ще натежат в бъдеще върху относително стабилното понастоящем равнище на дълга на Словакия. Дългосрочната устойчивост на публичните финанси зависи от способността на правителството да повиши икономическата ефективност на сектора на здравеопазването. Цялостната ефикасност на словашката система на здравеопазването е ниска, като тази система дава лоши резултати в сравнение с останалите в ЕС. Правителството е приело нова стратегия за здравеопазването за периода 2014—2020 г., в опит за отстраняване на недостатъците на националната система в този сектор. Стратегията е в процес на изпълнение, но повечето мерки все още не са приведени в сила. Все още се наблюдава и неефикасност при събирането на данъци и в работата на данъчната администрация.

| (13) | Слабите резултати от инвестициите през последните години могат да подкопаят перспективите за дългосрочен растеж на Словакия. Спадът в частните инвестиции между 2008 г. и 2013 г. е бил особено силен, като около 90 % от понижаването на общите инвестиции се е падало на нефинансовите предприятия в резултат на намаляването на притока на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ). През 2013 г. инвестициите в капиталови стоки все още са били около 13 % по-ниски в реално изражение, отколкото през 2008 г. И все пак, въпреки че са били сключени много по-малко договори за публични инвестиции, спадът все още има значителни последици като се имат предвид широкомащабните проекти за транспортни инфраструктури, които са от съществено значение за възможността за извличане на ползи от потенциала за растеж на централните и източните региони на Словакия. Пречки за публичните инвестиции са както административните и регулаторните бариери, свързани с планирането на инвестициите, така и липсата на прозрачност и голямата продължителност на процедурите за получаване на разрешителни за строеж и земеползване. Фондовете на ЕС съставляват много голяма част от общия размер на публичните инвестиции в Словакия в сравнение с равнищата, наблюдавани в други държави членки от същия регион. Нещо повече, усвояването на средствата от фондовете на ЕС се затруднява от слабото управление на процедурите по планиране, лошо изготвяне и подбор на проектите, както и от неизпълнението на изискванията, свързани с оценката на въздействието върху околната среда. Използването на спецификации, изготвени специално за определени дружества, при обществените поръчки ограничава конкуренцията и води до високи крайни цени. Подобряването на контрола и използването на по-голям експертен опит в публичните субекти, участващи във възлагането на обществени поръчки, биха могли да спомогнат за преодоляване на тези проблеми. Ефикасността и качеството на публичната администрация и на правораздавателната система са с незадоволително качество и са особено вредни за бизнес средата, а проблеми като реформата на гражданското съдопроизводство и неравномерното разпределение на работата в съдилищата все още не са намерили решение. |
| --- | --- |

(13)

Слабите резултати от инвестициите през последните години могат да подкопаят перспективите за дългосрочен растеж на Словакия. Спадът в частните инвестиции между 2008 г. и 2013 г. е бил особено силен, като около 90 % от понижаването на общите инвестиции се е падало на нефинансовите предприятия в резултат на намаляването на притока на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ). През 2013 г. инвестициите в капиталови стоки все още са били около 13 % по-ниски в реално изражение, отколкото през 2008 г. И все пак, въпреки че са били сключени много по-малко договори за публични инвестиции, спадът все още има значителни последици като се имат предвид широкомащабните проекти за транспортни инфраструктури, които са от съществено значение за възможността за извличане на ползи от потенциала за растеж на централните и източните региони на Словакия. Пречки за публичните инвестиции са както административните и регулаторните бариери, свързани с планирането на инвестициите, така и липсата на прозрачност и голямата продължителност на процедурите за получаване на разрешителни за строеж и земеползване. Фондовете на ЕС съставляват много голяма част от общия размер на публичните инвестиции в Словакия в сравнение с равнищата, наблюдавани в други държави членки от същия регион. Нещо повече, усвояването на средствата от фондовете на ЕС се затруднява от слабото управление на процедурите по планиране, лошо изготвяне и подбор на проектите, както и от неизпълнението на изискванията, свързани с оценката на въздействието върху околната среда. Използването на спецификации, изготвени специално за определени дружества, при обществените поръчки ограничава конкуренцията и води до високи крайни цени. Подобряването на контрола и използването на по-голям експертен опит в публичните субекти, участващи във възлагането на обществени поръчки, биха могли да спомогнат за преодоляване на тези проблеми. Ефикасността и качеството на публичната администрация и на правораздавателната система са с незадоволително качество и са особено вредни за бизнес средата, а проблеми като реформата на гражданското съдопроизводство и неравномерното разпределение на работата в съдилищата все още не са намерили решение.

| (14) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (15) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Словакия и смята (6), че Словакия е постигнала съответствие с Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(15)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Словакия и смята (6), че Словакия е постигнала съответствие с Пакта за стабилност и растеж.

| (16) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(16)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

| 1. | Да подобри икономическата ефективност в сектора на здравеопазването, включително чрез подобряване на управлението на болничните грижи и укрепване на първичната здравна помощ. Да предприеме мерки за увеличаване на събираемостта на данъците. |
| --- | --- |

1.

Да подобри икономическата ефективност в сектора на здравеопазването, включително чрез подобряване на управлението на болничните грижи и укрепване на първичната здравна помощ. Да предприеме мерки за увеличаване на събираемостта на данъците.

| 2. | Да предприеме допълнителни мерки за справяне с дългосрочната безработица чрез подобряване на мерките за активизиране, образование, предлагащо втори шанс, и висококачествено обучение, съобразено с индивидуалните потребности. Да подобри стимулите за жените да остават или да се връщат на работа посредством подобряване на предлагането на услуги за детски грижи. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме допълнителни мерки за справяне с дългосрочната безработица чрез подобряване на мерките за активизиране, образование, предлагащо втори шанс, и висококачествено обучение, съобразено с индивидуалните потребности. Да подобри стимулите за жените да остават или да се връщат на работа посредством подобряване на предлагането на услуги за детски грижи.

| 3. | Да подобри обучението за преподаватели и да увеличи привлекателността на преподавателската професия, за да спре влошаването на учебните резултати. Да увеличи участието на ромските деца в общото образование и във висококачественото образование в ранна детска възраст. |
| --- | --- |

3.

Да подобри обучението за преподаватели и да увеличи привлекателността на преподавателската професия, за да спре влошаването на учебните резултати. Да увеличи участието на ромските деца в общото образование и във висококачественото образование в ранна детска възраст.

| 4. | Да насърчава инвестициите в инфраструктурата, да подобри и рационализира административните процедури за получаване на разрешителни за земеползване и строеж. Да увеличи конкуренцията при обществените поръчки и подобри механизмите за контрол при възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.

Да насърчава инвестициите в инфраструктурата, да подобри и рационализира административните процедури за получаване на разрешителни за земеползване и строеж. Да увеличи конкуренцията при обществените поръчки и подобри механизмите за контрол при възлагането на обществени поръчки.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 122).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/14

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Финландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Финландия за 2015 г.

(2015/C 272/04)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Финландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище по проекта за бюджетен план на Финландия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Финландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище по проекта за бюджетен план на Финландия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Финландия е сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Финландия е сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Финландия. В доклада се оценява напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че във Финландия са налице макроикономически дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално трябва да се обърне внимание на рисковете, свързани със слабия износ в условията на промишлено преструктуриране. Въпреки че спадът в експортните пазарни дялове и електронната промишленост до голяма степен приключи, инвестициите продължават да са ниски и потенциалният растеж намаля. Дългът на частния сектор се стабилизира и не изглежда да е източник на сериозна загриженост, но неговото относително високо равнище изисква наблюдение отблизо. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Финландия. В доклада се оценява напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че във Финландия са налице макроикономически дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално трябва да се обърне внимание на рисковете, свързани със слабия износ в условията на промишлено преструктуриране. Въпреки че спадът в експортните пазарни дялове и електронната промишленост до голяма степен приключи, инвестициите продължават да са ниски и потенциалният растеж намаля. Дългът на частния сектор се стабилизира и не изглежда да е източник на сериозна загриженост, но неговото относително високо равнище изисква наблюдение отблизо.

| (7) | На 2 април 2015 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 2 април 2015 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност за 2015 г. на отиващото си от власт правителство, която се основава на допускането, че няма да има промяна в политиката и обхваща периода 2014 — 2019 г., номиналният дефицит, който се увеличи до 3,2 % от БВП през 2014 г. и така превиши референтната стойност от 3 % от БВП, се очаква допълнително да се влоши до 3,4 % от БВП през 2015 г., преди постепенно да спадне до 3,1 % през 2017 г., а след това до 2,5 % от БВП през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност за 2015 г. съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да нарасне през прогнозния период на програмата и да достигне 67,8 % до 2019 г. Средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — не е постигната до края на програмния период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет на Финландия се очаква да достигне 3,3 % от БВП през 2015 г. и 3,2 % от БВП през 2016 г., като в същото време се очаква съотношението на дълга спрямо БВП да нарасне до 64,4 % от БВП до 2016 г. На 13 май 2015 г. Комисията публикува доклад в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, според който критериите за дефицита и за дълга не се смятат за спазени. На 27 май обаче новото правителство публикува своята стратегическа програма, включително планираните мерки за консолидация. По оценка на Комисията, ако бъдат изцяло приложени, тези мерки се очаква да намалят номиналния дефицит доста под 3 % от БВП през 2016 г. След влошаване през 2014 г., налице е и друго отклонение от необходимата структурна корекция в рамките на предпазните мерки през 2015 г. Целевият показател за разходите се очаква да бъде постигнат с широк марж през 2015 г. Следователно може да съществува риск от значително отклонение от необходимата корекция за постигане на междинната цел през периода 2014 — 2015 г., като за това ще трябва да бъде направена последваща оценка. През 2016 г., като се имат предвид мерките, обявени от новото правителство, има риск от известно отклонение. Поради това ще са необходими допълнителни мерки за постигане на необходимите структурни корекции. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като се има предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., както и оценката на мерките за консолидация, представени на 27 май от новото правителство, Съветът е на мнение, че съществува риск Финландия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Въпреки че Финландия е отбелязала известен напредък при изпълнението на административните реформи, ефикасността на публичния сектор на Финландия би могъл да бъде подобрен, особено в райони, които са изправени пред натиск на разходите в бъдеще поради застаряването на населението.
  Социалните партньори постигнаха съгласие по съдържанието на пенсионната реформа през есента на 2014 г., но тя все още предстои да бъде приета. Повишаването на участието на по-възрастните работници в работната сила е от решаващо значение с оглед на недостатъчната фискална устойчивост и планираното увеличаване на задължителната пенсионна възраст. Ранното напускане на пазара на труда е главно поради увреждане или въз основа на удължаване на помощите за безработица за по-възрастните работници. Законопроектът на правителството за реформа на социалните и здравните услуги беше представен на парламента през декември 2014 г., но преди парламентарните избори през април 2015 г. не бе намерено задоволително решение за балансиране на административния модел на големите общински коалиции с автономията на отделните общини, и законопроектът отпадна. Финландските общини са относително малки, но извършват доста обширни задачи в сравнение с тези в други европейски страни. Реформата на общинските структури е в ход с известно закъснение и общините провеждат изследвания относно ползите от сливанията. Съгласно националната програма за реформи от 2015 г. ново законодателно предложение може да бъде внесено в парламента до края на 2016 г. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност за 2015 г. на отиващото си от власт правителство, която се основава на допускането, че няма да има промяна в политиката и обхваща периода 2014 — 2019 г., номиналният дефицит, който се увеличи до 3,2 % от БВП през 2014 г. и така превиши референтната стойност от 3 % от БВП, се очаква допълнително да се влоши до 3,4 % от БВП през 2015 г., преди постепенно да спадне до 3,1 % през 2017 г., а след това до 2,5 % от БВП през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност за 2015 г. съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да нарасне през прогнозния период на програмата и да достигне 67,8 % до 2019 г. Средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — не е постигната до края на програмния период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет на Финландия се очаква да достигне 3,3 % от БВП през 2015 г. и 3,2 % от БВП през 2016 г., като в същото време се очаква съотношението на дълга спрямо БВП да нарасне до 64,4 % от БВП до 2016 г. На 13 май 2015 г. Комисията публикува доклад в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, според който критериите за дефицита и за дълга не се смятат за спазени. На 27 май обаче новото правителство публикува своята стратегическа програма, включително планираните мерки за консолидация. По оценка на Комисията, ако бъдат изцяло приложени, тези мерки се очаква да намалят номиналния дефицит доста под 3 % от БВП през 2016 г. След влошаване през 2014 г., налице е и друго отклонение от необходимата структурна корекция в рамките на предпазните мерки през 2015 г. Целевият показател за разходите се очаква да бъде постигнат с широк марж през 2015 г. Следователно може да съществува риск от значително отклонение от необходимата корекция за постигане на междинната цел през периода 2014 — 2015 г., като за това ще трябва да бъде направена последваща оценка. През 2016 г., като се имат предвид мерките, обявени от новото правителство, има риск от известно отклонение. Поради това ще са необходими допълнителни мерки за постигане на необходимите структурни корекции. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като се има предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., както и оценката на мерките за консолидация, представени на 27 май от новото правителство, Съветът е на мнение, че съществува риск Финландия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Въпреки че Финландия е отбелязала известен напредък при изпълнението на административните реформи, ефикасността на публичния сектор на Финландия би могъл да бъде подобрен, особено в райони, които са изправени пред натиск на разходите в бъдеще поради застаряването на населението.

Социалните партньори постигнаха съгласие по съдържанието на пенсионната реформа през есента на 2014 г., но тя все още предстои да бъде приета. Повишаването на участието на по-възрастните работници в работната сила е от решаващо значение с оглед на недостатъчната фискална устойчивост и планираното увеличаване на задължителната пенсионна възраст. Ранното напускане на пазара на труда е главно поради увреждане или въз основа на удължаване на помощите за безработица за по-възрастните работници. Законопроектът на правителството за реформа на социалните и здравните услуги беше представен на парламента през декември 2014 г., но преди парламентарните избори през април 2015 г. не бе намерено задоволително решение за балансиране на административния модел на големите общински коалиции с автономията на отделните общини, и законопроектът отпадна. Финландските общини са относително малки, но извършват доста обширни задачи в сравнение с тези в други европейски страни. Реформата на общинските структури е в ход с известно закъснение и общините провеждат изследвания относно ползите от сливанията. Съгласно националната програма за реформи от 2015 г. ново законодателно предложение може да бъде внесено в парламента до края на 2016 г.

| (9) | С оглед на застаряването на населението и намаляването на активното население е важно пазарът на труда да има достъп до пълния потенциал на работната сила. Финландия е отбелязала известен напредък по този въпрос и е предприела няколко мерки, включително по-добра организация на субсидиите за заплатите, като се обръща специално внимание на възрастните хора, както и на държавната служба по заетостта. Равнището на безработицата през 2014 г. беше 8,7 % и продължава да нараства, особено сред младите хора и по-възрастните работници. Умереното споразумение за определяне на заплатите от 2013 г. подкрепя възстановяването на разходи и експортната конкурентоспособност чрез по-нисък растеж на разходите за труд на единица продукция. |
| --- | --- |

(9)

С оглед на застаряването на населението и намаляването на активното население е важно пазарът на труда да има достъп до пълния потенциал на работната сила. Финландия е отбелязала известен напредък по този въпрос и е предприела няколко мерки, включително по-добра организация на субсидиите за заплатите, като се обръща специално внимание на възрастните хора, както и на държавната служба по заетостта. Равнището на безработицата през 2014 г. беше 8,7 % и продължава да нараства, особено сред младите хора и по-възрастните работници. Умереното споразумение за определяне на заплатите от 2013 г. подкрепя възстановяването на разходи и експортната конкурентоспособност чрез по-нисък растеж на разходите за труд на единица продукция.

| (10) | Финландия постигна известен напредък в увеличаването на способността си да предоставя иновативни продукти. Правителството прилага всеобхватна реформа на научноизследователските институти и финансирането. Програмите на политиката за чисти технологии, биотехнологиите и цифровизацията са обещаващи, но относително маломащабни. Въпреки че инвестициите в научноизследователска и развойна дейност са сред най-високите в Съюза, Финландия все още е изправена пред предизвикателства, свързани с тяхното преобразуване в успешни експортни продукти и услуги. Правителството се стреми да направи системите за подпомагане на предприятията по-прости и по-ефективни, увеличава финансирането за новосъздадените предприятия и насърчава тяхната интернационализация. Независимо от това инвестициите във Финландия остават ниски, трудностите в износа продължават и заетостта е намаляла. Необходими са също усилия за повишаване на конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора на търговията на дребно, който остава силно концентриран. |
| --- | --- |

(10)

Финландия постигна известен напредък в увеличаването на способността си да предоставя иновативни продукти. Правителството прилага всеобхватна реформа на научноизследователските институти и финансирането. Програмите на политиката за чисти технологии, биотехнологиите и цифровизацията са обещаващи, но относително маломащабни. Въпреки че инвестициите в научноизследователска и развойна дейност са сред най-високите в Съюза, Финландия все още е изправена пред предизвикателства, свързани с тяхното преобразуване в успешни експортни продукти и услуги. Правителството се стреми да направи системите за подпомагане на предприятията по-прости и по-ефективни, увеличава финансирането за новосъздадените предприятия и насърчава тяхната интернационализация. Независимо от това инвестициите във Финландия остават ниски, трудностите в износа продължават и заетостта е намаляла. Необходими са също усилия за повишаване на конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора на търговията на дребно, който остава силно концентриран.

| (11) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1 — 4 по-долу. |
| --- | --- |

(11)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

| (12) | В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като неговото становище (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(12)

В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като неговото становище (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (13) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 3 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 3 по-долу.

| (14) | В рамките на европейския семестър Комисията направи анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Финландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(14)

В рамките на европейския семестър Комисията направи анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Финландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през периода 2015 — 2016 г.:

| 1. | Да постигне фискална корекция от поне 0,1 % от БВП за постигане на междинната бюджетна цел през 2015 г. и от 0,5 % от БВП през 2016 г. Да продължи усилията за преодоляване на недостатъчната фискална устойчивост и да укрепи условията за растеж. |
| --- | --- |

1.

Да постигне фискална корекция от поне 0,1 % от БВП за постигане на междинната бюджетна цел през 2015 г. и от 0,5 % от БВП през 2016 г. Да продължи усилията за преодоляване на недостатъчната фискална устойчивост и да укрепи условията за растеж.

| 2. | Да приеме договорената пенсионна реформа и постепенно да премахне ранното напускане на пазара на труда. Да осигури ефикасност при изготвянето и прилагането на административни реформи, свързани с общинските структури и социалните и здравните услуги, с оглед на увеличаването на производителността и разходната ефективност при предоставянето на публични услуги, като се гарантира тяхното качество. |
| --- | --- |

2.

Да приеме договорената пенсионна реформа и постепенно да премахне ранното напускане на пазара на труда. Да осигури ефикасност при изготвянето и прилагането на административни реформи, свързани с общинските структури и социалните и здравните услуги, с оглед на увеличаването на производителността и разходната ефективност при предоставянето на публични услуги, като се гарантира тяхното качество.

| 3. | Да продължи усилията за подобряване на пригодността за заетост на младите хора, по-възрастните работници и трайно безработните лица, с особен акцент върху развитието на квалификации, за които има работни места. Да насърчава промяната на заплатите в съответствие с производителността при пълно зачитане на ролята на социалните партньори и в съответствие с националните практики. |
| --- | --- |

3.

Да продължи усилията за подобряване на пригодността за заетост на младите хора, по-възрастните работници и трайно безработните лица, с особен акцент върху развитието на квалификации, за които има работни места. Да насърчава промяната на заплатите в съответствие с производителността при пълно зачитане на ролята на социалните партньори и в съответствие с националните практики.

| 4. | Да предприеме мерки за отваряне на сектора на търговията на дребно за ефективна конкуренция. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме мерки за отваряне на сектора на търговията на дребно за ефективна конкуренция.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Финландия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 127).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/18

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2015 г.

(2015/C 272/05)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Швеция. В него беше оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално дългът на домакинствата остава много висок и продължава да се увеличава в резултат на растящите цени на жилищата, все така ниските лихвени проценти, силните данъчни стимули и ограниченото предлагане на жилища. Макроикономическите промени, свързани с частния дълг, продължават да привличат внимание. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Швеция. В него беше оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално дългът на домакинствата остава много висок и продължава да се увеличава в резултат на растящите цени на жилищата, все така ниските лихвени проценти, силните данъчни стимули и ограниченото предлагане на жилища. Макроикономическите промени, свързани с частния дълг, продължават да привличат внимание.

| (7) | На 23 април 2015 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 24 април 2015 г. — своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 23 април 2015 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 24 април 2015 г. — своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира номиналният дефицит постепенно да се повиши до 1,4 % от БВП през 2015 г. и да достигне равновесие през 2018 г. и средносрочната бюджетна цел (структурен дефицит от 1 % от БВП) да продължи да се спазва през целия период на програмата. Съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да достигне своя връх от 44,2 % през 2015 г. и постепенно да намалее до 40,0 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това ще трябва да се формулират мерки за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда структурното салдо да достигне средносрочната цел от – 1 % през 2015 г. и да се повиши до – 0,9 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът смята, че Швеция се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира номиналният дефицит постепенно да се повиши до 1,4 % от БВП през 2015 г. и да достигне равновесие през 2018 г. и средносрочната бюджетна цел (структурен дефицит от 1 % от БВП) да продължи да се спазва през целия период на програмата. Съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да достигне своя връх от 44,2 % през 2015 г. и постепенно да намалее до 40,0 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това ще трябва да се формулират мерки за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда структурното салдо да достигне средносрочната цел от – 1 % през 2015 г. и да се повиши до – 0,9 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът смята, че Швеция се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | За разлика от много други държави членки цените на жилищата в Швеция не претърпяха големи корекции и продължиха да растат от средата на 2013 г. насам. Задълбоченият преглед, извършен от Комисията, сочи, че цените на жилищата в Швеция, изглежда, са над базовите си стойности. Това се дължи отчасти на благоприятните базови условия, като по-висок разполагаем доход, ниски лихвени проценти и силни демографски тенденции. Въпреки това в доклада за страната бяха установени фактори за повишаване на цените както от страната на търсенето на жилища, така и от страната на предлагането. От страната на търсенето кредитните стимули са особено благоприятни. В допълнение данъчната система в Швеция, която осигурява едни от най-силните данъчни стимули в Съюза за собствениците на жилища, има тенденция да подклажда ръста на цените. От своя страна това е довело до увеличаване на дълга на домакинствата в Швеция, който е висок и расте по-бързо отколкото в останалата част на Съюза. Въпреки че общите активи на домакинствата са по-големи и разполагаемите приходи са нараснали през последните години, секторът на домакинствата е по-уязвим, отколкото преди и високата задлъжнялост представлява риск за макроикономическата стабилност. Последиците от благоприятстващото задлъжнялостта лично подоходно облагане следва да бъдат преодолени чрез постепенно ограничаване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. В допълнение са необходими усилия за засилване на бавното погасяване на ипотеките с оглед намаляване на ръста на задлъжнялост на домакинствата. |
| --- | --- |

(9)

За разлика от много други държави членки цените на жилищата в Швеция не претърпяха големи корекции и продължиха да растат от средата на 2013 г. насам. Задълбоченият преглед, извършен от Комисията, сочи, че цените на жилищата в Швеция, изглежда, са над базовите си стойности. Това се дължи отчасти на благоприятните базови условия, като по-висок разполагаем доход, ниски лихвени проценти и силни демографски тенденции. Въпреки това в доклада за страната бяха установени фактори за повишаване на цените както от страната на търсенето на жилища, така и от страната на предлагането. От страната на търсенето кредитните стимули са особено благоприятни. В допълнение данъчната система в Швеция, която осигурява едни от най-силните данъчни стимули в Съюза за собствениците на жилища, има тенденция да подклажда ръста на цените. От своя страна това е довело до увеличаване на дълга на домакинствата в Швеция, който е висок и расте по-бързо отколкото в останалата част на Съюза. Въпреки че общите активи на домакинствата са по-големи и разполагаемите приходи са нараснали през последните години, секторът на домакинствата е по-уязвим, отколкото преди и високата задлъжнялост представлява риск за макроикономическата стабилност. Последиците от благоприятстващото задлъжнялостта лично подоходно облагане следва да бъдат преодолени чрез постепенно ограничаване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. В допълнение са необходими усилия за засилване на бавното погасяване на ипотеките с оглед намаляване на ръста на задлъжнялост на домакинствата.

| (10) | От страната на предлагането структурната неефективност води до недостиг на жилища и допринася за увеличаването на цените. Тези ограничения намаляват трудовата мобилност и създават социални предизвикателства за уязвимите групи. Предлагането е ограничено поради неефективното използване на наличния жилищен фонд, както и от структурен недостиг на инвестиции в нови сгради. По-специално следва да се засилят стимулите за общините да насърчават активно инвестициите в строителството и да посрещнат нуждите от жилища за уязвимите групи. Конкуренцията в сектора на строителството трябва да бъде насърчена и за да бъде постигната тази цел, следва да се осигурят напълно прозрачни процедури за обществени поръчки. Планирането и процедурите за обжалване са бавни и сложни и следва да се рационализират. Липсата на гъвкавост на пазара на жилища под наем, който, изглежда, не изпълнява своята роля в облекчаването на натиска върху цените на жилищата, нито отговаря на нуждите на мобилността, се дължи главно на високото равнище на контрол на наемите. Това следва да се преодолее чрез постепенна реформа на системата за определяне на наемите. Тя следва да позволи по-големи разлики в равнищата на наемите — което може да доведе до по-ефективно използване на наличния жилищен фонд — и по-голяма свобода при договорите между частни наематели и собственици. |
| --- | --- |

(10)

От страната на предлагането структурната неефективност води до недостиг на жилища и допринася за увеличаването на цените. Тези ограничения намаляват трудовата мобилност и създават социални предизвикателства за уязвимите групи. Предлагането е ограничено поради неефективното използване на наличния жилищен фонд, както и от структурен недостиг на инвестиции в нови сгради. По-специално следва да се засилят стимулите за общините да насърчават активно инвестициите в строителството и да посрещнат нуждите от жилища за уязвимите групи. Конкуренцията в сектора на строителството трябва да бъде насърчена и за да бъде постигната тази цел, следва да се осигурят напълно прозрачни процедури за обществени поръчки. Планирането и процедурите за обжалване са бавни и сложни и следва да се рационализират. Липсата на гъвкавост на пазара на жилища под наем, който, изглежда, не изпълнява своята роля в облекчаването на натиска върху цените на жилищата, нито отговаря на нуждите на мобилността, се дължи главно на високото равнище на контрол на наемите. Това следва да се преодолее чрез постепенна реформа на системата за определяне на наемите. Тя следва да позволи по-големи разлики в равнищата на наемите — което може да доведе до по-ефективно използване на наличния жилищен фонд — и по-голяма свобода при договорите между частни наематели и собственици.

| (11) | Правителството предприема мерки за подобряване на резултатите в училище след значителното влошаване през последното десетилетие, което допринася за относително високата безработица сред младите хора. Правителството също предприема мерки за улесняване на прехода от образованието към трудовия пазар и за подобряване на интегрирането на пазара на нискообразовани млади хора и хора с мигрантски произход. Напредъкът в тази област трябва да бъде наблюдаван. |
| --- | --- |

(11)

Правителството предприема мерки за подобряване на резултатите в училище след значителното влошаване през последното десетилетие, което допринася за относително високата безработица сред младите хора. Правителството също предприема мерки за улесняване на прехода от образованието към трудовия пазар и за подобряване на интегрирането на пазара на нискообразовани млади хора и хора с мигрантски произход. Напредъкът в тази област трябва да бъде наблюдаван.

| (12) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(12)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръка 1 по-долу.

| (13) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и становището му е (5), че Швеция спазва Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(13)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и становището му е (5), че Швеция спазва Пакта за стабилност и растеж.

| (14) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу.

ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през периода 2015 — 2016 г.:

| 1. | Да се справи с увеличението на дълга на домакинствата, като коригира данъчните стимули, по-специално чрез постепенно намаляване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост, както и чрез ускоряване на темпа на погасяване на ипотечните кредити. Да облекчи структурния недостиг на жилищното предлагане, да насърчи конкуренцията в строителния сектор, да рационализира планирането и процедурите за обжалване в строителството и да реформира системата за определяне на наемите, за да позволи по-пазарно ориентирани нива на наемите. |
| --- | --- |

1.

Да се справи с увеличението на дълга на домакинствата, като коригира данъчните стимули, по-специално чрез постепенно намаляване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост, както и чрез ускоряване на темпа на погасяване на ипотечните кредити. Да облекчи структурния недостиг на жилищното предлагане, да насърчи конкуренцията в строителния сектор, да рационализира планирането и процедурите за обжалване в строителството и да реформира системата за определяне на наемите, за да позволи по-пазарно ориентирани нива на наемите.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 132).

4

(5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/21

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2015 г.

(2015/C 272/06)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за конвергенция на Обединеното кралство за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за конвергенция на Обединеното кралство за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Обединеното кралство беше посочено като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Обединеното кралство беше посочено като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за насърчаване на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за насърчаване на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Обединеното кралство. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Обединеното кралство препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, продължават да изискват внимание рисковете във връзка с високото равнище на задлъжнялост на домакинствата, което е свързано и със структурните особености на жилищния пазар. Устойчивостта на икономиката и финансовия сектор се увеличи. Въпреки това, ще продължи да има недостиг на жилища, което вероятно ще поддържа високи цени на жилищата в средносрочен план и ще продължи да води до по-малка устойчивост на сектора спрямо рискове. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Обединеното кралство. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Обединеното кралство препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, продължават да изискват внимание рисковете във връзка с високото равнище на задлъжнялост на домакинствата, което е свързано и със структурните особености на жилищния пазар. Устойчивостта на икономиката и финансовия сектор се увеличи. Въпреки това, ще продължи да има недостиг на жилища, което вероятно ще поддържа високи цени на жилищата в средносрочен план и ще продължи да води до по-малка устойчивост на сектора спрямо рискове.

| (7) | На 26 март 2015 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 26 март 2015 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | В настоящия момент за Обединеното кралство се прилага корективната част на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за периода 2014—2015 г. правителството планира подобрение на номиналния дефицит от 4,3 % от БВП през 2015—2016 г. до 2,2 % от БВП през 2016—2017 г., така че през 2019—2020 г. да може да се постигне излишък от 0,1 % от БВП. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна цел. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх от 88,8 % през 2015—2016 г. и постепенно да намалее до 81,4 % през 2019—2020 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Обединеното кралство не се очаква да е коригирало прекомерния си дефицит до определения от Съвета срок 2014—2015 г. Освен това структурната корекция беше под препоръчаното от Съвета. Поради тази причина на 19 юни Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС, че Обединеното кралство не е предприело ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета съгласно процедурата при прекомерен дефицит от 2 декември 2009 г. и издаде нова препоръка, в която поиска от Обединеното кралство да коригира прекомерния дефицит до 2016—2017 г. Програмата за конвергенция е съвместима с новия краен срок 2016—2017 г. по процедурата при прекомерен дефицит. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Обединеното кралство се очаква да коригира прекомерния си дефицит до определения срок 2016—2017 г. и да осъществи препоръчаната структурна корекция. Вече са определени мерки в подкрепа на планираните равнища на дефицита за периода 2015—2016 г., но са нужни по-големи подробности за определените ведомствени бюджети. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Обединеното кралство се очаква да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

В настоящия момент за Обединеното кралство се прилага корективната част на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за периода 2014—2015 г. правителството планира подобрение на номиналния дефицит от 4,3 % от БВП през 2015—2016 г. до 2,2 % от БВП през 2016—2017 г., така че през 2019—2020 г. да може да се постигне излишък от 0,1 % от БВП. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна цел. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх от 88,8 % през 2015—2016 г. и постепенно да намалее до 81,4 % през 2019—2020 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Обединеното кралство не се очаква да е коригирало прекомерния си дефицит до определения от Съвета срок 2014—2015 г. Освен това структурната корекция беше под препоръчаното от Съвета. Поради тази причина на 19 юни Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС, че Обединеното кралство не е предприело ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета съгласно процедурата при прекомерен дефицит от 2 декември 2009 г. и издаде нова препоръка, в която поиска от Обединеното кралство да коригира прекомерния дефицит до 2016—2017 г. Програмата за конвергенция е съвместима с новия краен срок 2016—2017 г. по процедурата при прекомерен дефицит. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Обединеното кралство се очаква да коригира прекомерния си дефицит до определения срок 2016—2017 г. и да осъществи препоръчаната структурна корекция. Вече са определени мерки в подкрепа на планираните равнища на дефицита за периода 2015—2016 г., но са нужни по-големи подробности за определените ведомствени бюджети. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Обединеното кралство се очаква да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Високото (и вероятно прекомерно) равнище на задлъжнялост на домакинствата беше идентифицирано като възможен макроикономически дисбаланс, който поставя икономиката на Обединеното кралство пред рискове. Въпреки че задлъжнялостта на домакинствата продължава да спада бавно, тя остава висока и води до уязвимост на Обединеното кралство спрямо рискове, които могат да засегнат икономическия ръст и финансовата стабилност. В средата на 2014 г. комитетът за финансова политика на централната банка на Обединеното кралство обяви две мерки за намаляване на рисковете, свързани с високата задлъжнялост на домакинствата. В тях бе препоръчано институциите, които отпускат ипотечни кредити, да провеждат „лихвен стрес тест“, за да оценят способността на кредитополучателите да посрещнат ипотечните си задължения, ако лихвеният процент се увеличи. Също така се препоръчва институциите, отпускащи ипотечни кредити, да ограничат дела на ипотечните кредити, при които съотношението на заемите към дохода е 4,5 или повече, до 15 % за нови заеми. Въздействието на тези мерки следва да бъде внимателно проследено.
  Националната рамка за политиката за планиране претърпя редица реформи, но е малко вероятно те да имат отражение в краткосрочен план. В отговор на реформата местните органи завишиха нуждите от предоставяне на жилища, което следва да бъде внимателно проследено. |
| --- | --- |

(9)

Високото (и вероятно прекомерно) равнище на задлъжнялост на домакинствата беше идентифицирано като възможен макроикономически дисбаланс, който поставя икономиката на Обединеното кралство пред рискове. Въпреки че задлъжнялостта на домакинствата продължава да спада бавно, тя остава висока и води до уязвимост на Обединеното кралство спрямо рискове, които могат да засегнат икономическия ръст и финансовата стабилност. В средата на 2014 г. комитетът за финансова политика на централната банка на Обединеното кралство обяви две мерки за намаляване на рисковете, свързани с високата задлъжнялост на домакинствата. В тях бе препоръчано институциите, които отпускат ипотечни кредити, да провеждат „лихвен стрес тест“, за да оценят способността на кредитополучателите да посрещнат ипотечните си задължения, ако лихвеният процент се увеличи. Също така се препоръчва институциите, отпускащи ипотечни кредити, да ограничат дела на ипотечните кредити, при които съотношението на заемите към дохода е 4,5 или повече, до 15 % за нови заеми. Въздействието на тези мерки следва да бъде внимателно проследено.

Националната рамка за политиката за планиране претърпя редица реформи, но е малко вероятно те да имат отражение в краткосрочен план. В отговор на реформата местните органи завишиха нуждите от предоставяне на жилища, което следва да бъде внимателно проследено.

| (10) | През последните години пазарът на труда в Обединеното кралство функционира добре и се очаква да продължи да отчита добри резултати. През 2014 г. делът на заетостта достигна 76,5 %, а делът на безработицата продължи да спада, като достигна 6 %, и според прогнозите отново ще намалее през 2015 г. Въпреки положителните тенденции в резултатите, отчетени на пазара на труда, продължават да са налице социални предизвикателства. Леко се увеличи делът на хората, които живеят в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност, от 13 % през 2012 г. на 13,2 % през 2013 г., в сравнение със средната стойност за ЕС от 10,7 %. По отношение на временната заетост разликата между дела на жените (42,6 % през 2013 г.) и мъжете (13,2 % през 2013 г.) е една от най-високите в Съюза. През 2013 г. процентът на жените, които не са икономически активни или работят на непълно работно време поради лични и семейни отговорности (12,5 %), беше почти два пъти по-висок от средното ниво за ЕС (6,3 %). Допълнителни предизвикателства са младежката заетост и ангажираността на работодателите за предоставяне на възможности за чиракуване. Друга област, свързана с младежката заетост, върху която да се съсредоточи вниманието, е образованието и придобиването на умения. Голяма част от младите хора имат сравнително ниско равнище на основни умения. Ограничено беше изпълнението на мерки, насочени към реформа на социалното подпомагане и грижите за децата. Делът на децата, живеещи в домакинства на безработни в Обединеното кралство, все още е един от най-високите в Съюза. Освен това, въпреки че напоследък има по-голямо предлагане в системата за грижи за децата, наличието на достъпни, висококачествени детски заведения на пълен работен ден остава основен проблем. |
| --- | --- |

(10)

През последните години пазарът на труда в Обединеното кралство функционира добре и се очаква да продължи да отчита добри резултати. През 2014 г. делът на заетостта достигна 76,5 %, а делът на безработицата продължи да спада, като достигна 6 %, и според прогнозите отново ще намалее през 2015 г. Въпреки положителните тенденции в резултатите, отчетени на пазара на труда, продължават да са налице социални предизвикателства. Леко се увеличи делът на хората, които живеят в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност, от 13 % през 2012 г. на 13,2 % през 2013 г., в сравнение със средната стойност за ЕС от 10,7 %. По отношение на временната заетост разликата между дела на жените (42,6 % през 2013 г.) и мъжете (13,2 % през 2013 г.) е една от най-високите в Съюза. През 2013 г. процентът на жените, които не са икономически активни или работят на непълно работно време поради лични и семейни отговорности (12,5 %), беше почти два пъти по-висок от средното ниво за ЕС (6,3 %). Допълнителни предизвикателства са младежката заетост и ангажираността на работодателите за предоставяне на възможности за чиракуване. Друга област, свързана с младежката заетост, върху която да се съсредоточи вниманието, е образованието и придобиването на умения. Голяма част от младите хора имат сравнително ниско равнище на основни умения. Ограничено беше изпълнението на мерки, насочени към реформа на социалното подпомагане и грижите за децата. Делът на децата, живеещи в домакинства на безработни в Обединеното кралство, все още е един от най-високите в Съюза. Освен това, въпреки че напоследък има по-голямо предлагане в системата за грижи за децата, наличието на достъпни, висококачествени детски заведения на пълен работен ден остава основен проблем.

| (11) | Увеличаването на публичните и частните инвестиции ще спомогне за подобряване на производителността и конкурентоспособността, които са основни предизвикателства за Обединеното кралство. Необходимостта да се осигурят висококачествени инфраструктурни инвестиции е отразена в приетия през декември 2014 г. национален план за инфраструктурата, който беше актуализиран, а неговият обхват — разширен. Очаква се голяма част от плана да бъде финансирана от частния сектор, но все още не е ясен размерът на средствата, които той ще предостави. Това създава рискове за успеха на плана, въпреки значителния напредък при предоставянето на навременна информация за неговото прилагане. Обединеното кралство следва да гарантира, че данъчните системи за бизнеса допринасят за инвестициите, по-специално чрез предстоящото преразглеждане на ставките за дружествата. |
| --- | --- |

(11)

Увеличаването на публичните и частните инвестиции ще спомогне за подобряване на производителността и конкурентоспособността, които са основни предизвикателства за Обединеното кралство. Необходимостта да се осигурят висококачествени инфраструктурни инвестиции е отразена в приетия през декември 2014 г. национален план за инфраструктурата, който беше актуализиран, а неговият обхват — разширен. Очаква се голяма част от плана да бъде финансирана от частния сектор, но все още не е ясен размерът на средствата, които той ще предостави. Това създава рискове за успеха на плана, въпреки значителния напредък при предоставянето на навременна информация за неговото прилагане. Обединеното кралство следва да гарантира, че данъчните системи за бизнеса допринасят за инвестициите, по-специално чрез предстоящото преразглеждане на ставките за дружествата.

| (12) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(12)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (13) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (14) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2 и 3 по-долу, |
| --- | --- |

(14)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2 и 3 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да осигури ефективни действия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит и да се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016—2017 г., по-специално като се даде приоритет на капиталовите разходи. |
| --- | --- |

1.

Да осигури ефективни действия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит и да се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016—2017 г., по-специално като се даде приоритет на капиталовите разходи.

| 2. | Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането в жилищния сектор, включително чрез осъществяване на реформите на националната рамка на политиката за планиране. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането в жилищния сектор, включително чрез осъществяване на реформите на националната рамка на политиката за планиране.

| 3. | Да работи за преодоляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения чрез повишаване ангажираността на работодателите за предоставяне на възможности за чиракуване. Да предприеме действия за намаляване на броя на младите хора със слаби основни умения. Допълнително да подобри наличието на достъпни, висококачествени детски заведения на пълен работен ден. |
| --- | --- |

3.

Да работи за преодоляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения чрез повишаване ангажираността на работодателите за предоставяне на възможности за чиракуване. Да предприеме действия за намаляване на броя на младите хора със слаби основни умения. Допълнително да подобри наличието на достъпни, висококачествени детски заведения на пълен работен ден.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Обединеното кралство за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 136).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/24

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Белгия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Белгия за 2015 г.

(2015/C 272/07)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Белгия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Белгия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Белгия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Белгия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за насърчаване на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за насърчаване на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Белгия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Белгия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Белгия са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. По-специално, промените в областта на външната конкурентоспособност на стоките продължават да пораждат рискове и заслужават внимание, а повторното влошаване би застрашило макроикономическата стабилност. По-нататъшните действия за сближаването на разходните параметри биха забавили спада на заетостта в търгуемите сектори, а осезаемият напредък към намаляване на разликата в разходите за минали периоди могат да бъдат подсилени чрез пренасочване на данъчното облагане към нетрудовите данъчни основи. Държавният дълг остава голям, но няколко фактора смекчават свързаните с него макроикономически рискове. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Белгия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Белгия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Белгия са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. По-специално, промените в областта на външната конкурентоспособност на стоките продължават да пораждат рискове и заслужават внимание, а повторното влошаване би застрашило макроикономическата стабилност. По-нататъшните действия за сближаването на разходните параметри биха забавили спада на заетостта в търгуемите сектори, а осезаемият напредък към намаляване на разликата в разходите за минали периоди могат да бъдат подсилени чрез пренасочване на данъчното облагане към нетрудовите данъчни основи. Държавният дълг остава голям, но няколко фактора смекчават свързаните с него макроикономически рискове.

| (7) | На 30 април 2015 г. Белгия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Белгия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и страната подлежи на преходно правило за дълга за периода 2014—2016 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като не се очакваше Белгия да постигне достатъчен напредък в спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. и референтната стойност на дефицита от 3 % от БВП през 2014 г. не бе спазена. Заключението от анализа е, че към въпросния момент критерият за дълга следва да се счита за спазен и че превишаването на дефицита е малко над референтната стойност, временно е и представлява изключение (поради промени в статистическата методика). Този анализ до голяма степен остава валиден. В своята Програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да подобри постепенно структурното салдо, за да постигне балансирана бюджетна позиция в структурно изражение до 2018 г. Преизчисленото структурно салдо (6) обаче показва структурен дефицит от 0,3 % от БВП през 2018 г. Правителството не предвижда да постигне през програмния период средносрочната бюджетна цел — излишък от 0,75 % от БВП в структурно изражение. Съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 106,9 % през 2015 г. и постепенно да се понижи до 102 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда растежът на нетните разходи да спази целевия показател през 2015 г. Съществува обаче риск от известно отклонение през 2014—2015 г. главно в резултат на изоставането през 2014 г. Без промяна в политиката съществува също риск от значително отклонение от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел през 2015—2016 г. По тази причина и за двете години ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на Програмата за стабилност и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Белгия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и страната подлежи на преходно правило за дълга за периода 2014—2016 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като не се очакваше Белгия да постигне достатъчен напредък в спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. и референтната стойност на дефицита от 3 % от БВП през 2014 г. не бе спазена. Заключението от анализа е, че към въпросния момент критерият за дълга следва да се счита за спазен и че превишаването на дефицита е малко над референтната стойност, временно е и представлява изключение (поради промени в статистическата методика). Този анализ до голяма степен остава валиден. В своята Програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да подобри постепенно структурното салдо, за да постигне балансирана бюджетна позиция в структурно изражение до 2018 г. Преизчисленото структурно салдо (6) обаче показва структурен дефицит от 0,3 % от БВП през 2018 г. Правителството не предвижда да постигне през програмния период средносрочната бюджетна цел — излишък от 0,75 % от БВП в структурно изражение. Съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 106,9 % през 2015 г. и постепенно да се понижи до 102 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда растежът на нетните разходи да спази целевия показател през 2015 г. Съществува обаче риск от известно отклонение през 2014—2015 г. главно в резултат на изоставането през 2014 г. Без промяна в политиката съществува също риск от значително отклонение от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел през 2015—2016 г. По тази причина и за двете години ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на Програмата за стабилност и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Белгия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | На равнище федерално правителство бе постигнато съгласие за голяма реформа на пенсиите, целяща да бъде намалена разликата между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като последната да бъде увеличена. След 2016 г. възрастта за ранно пенсиониране ще бъде повишена още — до 63 години през 2018 г., а изискването за минимален трудов стаж ще е 42 години от 2019 г. нататък. В по-дългосрочен план на равнище федерално правителство бе постигнато съгласие за увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 на 66 години през 2025 г. и на 67 години през 2030 г. Планира се постепенното въвеждане на пенсионна система, основаваща се на кредити, с механизми за корекция, които отговарят на демографските или икономическите тенденции като по-дългата продължителност на живота или промените в коефициента на икономическа зависимост. Успешната стратегия за консолидация, компенсираща въздействието на застаряващото население върху бюджета и запазваща устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план, зависи от бързото прилагане на тази пенсионна реформа. Предвид малкия брой стимули в подкрепа на пригодността за заетост на по-възрастните работници тези пенсионни реформи трябва да бъдат придружени от мерки в помощ на заетостта, както и от реформи на трудовия пазар, водещи до активен живот на възрастните хора. |
| --- | --- |

(9)

На равнище федерално правителство бе постигнато съгласие за голяма реформа на пенсиите, целяща да бъде намалена разликата между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като последната да бъде увеличена. След 2016 г. възрастта за ранно пенсиониране ще бъде повишена още — до 63 години през 2018 г., а изискването за минимален трудов стаж ще е 42 години от 2019 г. нататък. В по-дългосрочен план на равнище федерално правителство бе постигнато съгласие за увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 на 66 години през 2025 г. и на 67 години през 2030 г. Планира се постепенното въвеждане на пенсионна система, основаваща се на кредити, с механизми за корекция, които отговарят на демографските или икономическите тенденции като по-дългата продължителност на живота или промените в коефициента на икономическа зависимост. Успешната стратегия за консолидация, компенсираща въздействието на застаряващото население върху бюджета и запазваща устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план, зависи от бързото прилагане на тази пенсионна реформа. Предвид малкия брой стимули в подкрепа на пригодността за заетост на по-възрастните работници тези пенсионни реформи трябва да бъдат придружени от мерки в помощ на заетостта, както и от реформи на трудовия пазар, водещи до активен живот на възрастните хора.

| (10) | Белгийската данъчна система се характеризира с висока цялостна тежест, относително високи ставки и тесни основи. Данъчната тежест натоварва особено силно труда. Това води до високи разходи за труд, които възпират разкриването на работни места, и до високи данъчни ставки, които допринася за създаването на „капани“ за безработица. Освен това отчасти с цел намаляване на високите данъчни ставки, данъчните основи като цяло се подкопават от множество специфични изключения, приспадания, намалени данъчни ставки и данъчни разходи, които водят до загуба на ефективност, нарушения и евентуални данъчни „вратички“. Някои характеристики на данъчната система са вредни за околната среда. Като се имат предвид тези слабости, на Белгия многократно е препоръчвано да опрости и видоизмени своята данъчна система с цел да уравновеси данъчната тежест, да затвори данъчните „вратички“ и да намали понякога вредната диференциация, създадена от данъчните ниши. Досега е постигнат ограничен напредък към цялостна данъчна реформа, включваща по-специално, преминаване от данъчно облагане на труда към по-малко вредни за растежа данъчни основи. Сред данъчните основи, които могат да бъдат разширени, са екологичните данъци и данъците върху потреблението, както и някои видове финансови приходи. Съчетаването на преход от облагане на труда с разширяване на данъчните основи (чрез преразглеждане на действащите данъчни разпоредби, субсидии, освобождавания и приспадания) би могло да подобри общия баланс и справедливостта на данъчната система, да подпомогне заетостта, конкурентоспособността и социалните и екологични цели, както и да противодейства на укриването на данъци и на агресивното данъчно планиране. |
| --- | --- |

(10)

Белгийската данъчна система се характеризира с висока цялостна тежест, относително високи ставки и тесни основи. Данъчната тежест натоварва особено силно труда. Това води до високи разходи за труд, които възпират разкриването на работни места, и до високи данъчни ставки, които допринася за създаването на „капани“ за безработица. Освен това отчасти с цел намаляване на високите данъчни ставки, данъчните основи като цяло се подкопават от множество специфични изключения, приспадания, намалени данъчни ставки и данъчни разходи, които водят до загуба на ефективност, нарушения и евентуални данъчни „вратички“. Някои характеристики на данъчната система са вредни за околната среда. Като се имат предвид тези слабости, на Белгия многократно е препоръчвано да опрости и видоизмени своята данъчна система с цел да уравновеси данъчната тежест, да затвори данъчните „вратички“ и да намали понякога вредната диференциация, създадена от данъчните ниши. Досега е постигнат ограничен напредък към цялостна данъчна реформа, включваща по-специално, преминаване от данъчно облагане на труда към по-малко вредни за растежа данъчни основи. Сред данъчните основи, които могат да бъдат разширени, са екологичните данъци и данъците върху потреблението, както и някои видове финансови приходи. Съчетаването на преход от облагане на труда с разширяване на данъчните основи (чрез преразглеждане на действащите данъчни разпоредби, субсидии, освобождавания и приспадания) би могло да подобри общия баланс и справедливостта на данъчната система, да подпомогне заетостта, конкурентоспособността и социалните и екологични цели, както и да противодейства на укриването на данъци и на агресивното данъчно планиране.

| (11) | Структурните проблеми, характерни за белгийския пазар на труда, продължават да водят до хронично ниско използване на работната ръка и до ниски проценти на съвкупна заетост и активност. Слабостите са свързани главно със слабата връзка между заплатите и производителността, както и с финансовите фактори, възпиращи започването на работа. Белгия е изправена и пред недостиг на висококвалифицирани работници, както и пред несъответствие между търсените и предлаганите умения. В своите договорености и програми за реформи отделните правителства посочват необходимостта от по-тесни връзки между участниците в образованието, обучението и заетостта, за да се подобри езиковото и професионалното образование и обучение и да бъде разработено алтернативно обучение за студентите и безработните. Напредъкът обаче е бавен. Особено ясно изразено е въздействието на тези структурни фактори върху някои групи от пазара на труда, например младежите и възрастните безработни, както и върху лицата от мигрантски произход. |
| --- | --- |

(11)

Структурните проблеми, характерни за белгийския пазар на труда, продължават да водят до хронично ниско използване на работната ръка и до ниски проценти на съвкупна заетост и активност. Слабостите са свързани главно със слабата връзка между заплатите и производителността, както и с финансовите фактори, възпиращи започването на работа. Белгия е изправена и пред недостиг на висококвалифицирани работници, както и пред несъответствие между търсените и предлаганите умения. В своите договорености и програми за реформи отделните правителства посочват необходимостта от по-тесни връзки между участниците в образованието, обучението и заетостта, за да се подобри езиковото и професионалното образование и обучение и да бъде разработено алтернативно обучение за студентите и безработните. Напредъкът обаче е бавен. Особено ясно изразено е въздействието на тези структурни фактори върху някои групи от пазара на труда, например младежите и възрастните безработни, както и върху лицата от мигрантски произход.

| (12) | Слабата външна конкурентоспособност на Белгия продължава да поражда макроикономически рискове за икономиката ѝ. Икономиката се отличава с проблематично високи разходи за труд, които средно се увеличиха по-бързо от разходите в съседните държави. Необходимо е увеличението на заплатите да бъде обвързано по-тясно с производителността, а определянето на заплатите да стане по-гъвкаво с цел да нарасне потенциалът за приспособяване на икономиката. За конкретни групи бяха предприети някои целенасочени мерки за понижаване на разходите за труд, както и за намаляване на разликата между брутните и нетните възнаграждения в долната част на скалата на възнагражденията. За пълното премахване на разликата обаче ще са необходими допълнителни действия, които зависят от реформите в системата за определяне на заплатите. Натрупването на допълнителни разходи се съпровожда със загуба на работни места и в крайна сметка ще предизвика корекция, ако проблемът не бъде решен. Други ключови фактори, влияещи върху разходите на предприятията, са разходите за енергия и за междинни бизнес услуги, които са силно регулирани и защитени от конкуренция. Налице е също значителен потенциал за подобряване на неразходното измерение на външната конкурентоспособност. За да бъдат съхранени и повишени настоящите равнища на благосъстояние, ще трябва да бъде поставен по-силен акцент върху повишаването на производителността. За това са необходими постоянни усилия за преминаване към продукти и свързаните с тях услуги, които се намират по-високо по веригата за създаване на стойност, въз основа на по-добри резултати в областта на иновациите и остойностяването на научноизследователската и развойната дейност. Административните пречки следва да бъдат намалени, както и да бъдат взети мерки за насърчаване на предприемачеството и отключването на стопанския динамизъм. Скромният дял на новосъздадените предприятия показва, че бизнес климатът е неблагоприятен за нови дейности и за разрастване на дейността. Увеличаването на конкуренцията в търговията на дребно и в сектора на професионалните услуги също представлява предизвикателство. Отстраняването на проблемните участъци в обществената инфраструктура, подобряването на качеството и адекватността на акционерния капитал чрез допълнителни инвестиции, по-специално в областта на пътната и железопътната инфраструктура, също ще укрепят цялостната производителност на Белгия. |
| --- | --- |

(12)

Слабата външна конкурентоспособност на Белгия продължава да поражда макроикономически рискове за икономиката ѝ. Икономиката се отличава с проблематично високи разходи за труд, които средно се увеличиха по-бързо от разходите в съседните държави. Необходимо е увеличението на заплатите да бъде обвързано по-тясно с производителността, а определянето на заплатите да стане по-гъвкаво с цел да нарасне потенциалът за приспособяване на икономиката. За конкретни групи бяха предприети някои целенасочени мерки за понижаване на разходите за труд, както и за намаляване на разликата между брутните и нетните възнаграждения в долната част на скалата на възнагражденията. За пълното премахване на разликата обаче ще са необходими допълнителни действия, които зависят от реформите в системата за определяне на заплатите. Натрупването на допълнителни разходи се съпровожда със загуба на работни места и в крайна сметка ще предизвика корекция, ако проблемът не бъде решен. Други ключови фактори, влияещи върху разходите на предприятията, са разходите за енергия и за междинни бизнес услуги, които са силно регулирани и защитени от конкуренция. Налице е също значителен потенциал за подобряване на неразходното измерение на външната конкурентоспособност. За да бъдат съхранени и повишени настоящите равнища на благосъстояние, ще трябва да бъде поставен по-силен акцент върху повишаването на производителността. За това са необходими постоянни усилия за преминаване към продукти и свързаните с тях услуги, които се намират по-високо по веригата за създаване на стойност, въз основа на по-добри резултати в областта на иновациите и остойностяването на научноизследователската и развойната дейност. Административните пречки следва да бъдат намалени, както и да бъдат взети мерки за насърчаване на предприемачеството и отключването на стопанския динамизъм. Скромният дял на новосъздадените предприятия показва, че бизнес климатът е неблагоприятен за нови дейности и за разрастване на дейността. Увеличаването на конкуренцията в търговията на дребно и в сектора на професионалните услуги също представлява предизвикателство. Отстраняването на проблемните участъци в обществената инфраструктура, подобряването на качеството и адекватността на акционерния капитал чрез допълнителни инвестиции, по-специално в областта на пътната и железопътната инфраструктура, също ще укрепят цялостната производителност на Белгия.

| (13) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Белгия, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Белгия, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (14) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (15) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу.

| (16) | В контекста на европейския семестър Комисията направи също анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Белгия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(16)

В контекста на европейския семестър Комисията направи също анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Белгия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да постигне фискална корекция от поне 0,6 % от БВП към средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и през 2016 г. Да използва извънредните приходи, за да постави в подходяща низходяща тенденция съотношението държавен дълг/БВП. Да допълни пенсионната реформа, като обвърже законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота. Да бъде договорено задължително разпределение на бюджетните цели между всички равнища на управление. |
| --- | --- |

1.

Да постигне фискална корекция от поне 0,6 % от БВП към средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и през 2016 г. Да използва извънредните приходи, за да постави в подходяща низходяща тенденция съотношението държавен дълг/БВП. Да допълни пенсионната реформа, като обвърже законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота. Да бъде договорено задължително разпределение на бюджетните цели между всички равнища на управление.

| 2. | Да приеме и изпълни цялостната данъчна реформа, разширяваща данъчните основи, като измести данъчната тежест от труда и премахне неефективните данъчни разходи. |
| --- | --- |

2.

Да приеме и изпълни цялостната данъчна реформа, разширяваща данъчните основи, като измести данъчната тежест от труда и премахне неефективните данъчни разходи.

| 3. | Да подобри функционирането на пазара на труда, като намали възпиращите финансови фактори за започване на работа, да увеличи достъпа до пазара на труда за конкретни целеви групи и да се справи с недостига на умения и несъответствието между търсените и предлаганите умения. |
| --- | --- |

3.

Да подобри функционирането на пазара на труда, като намали възпиращите финансови фактори за започване на работа, да увеличи достъпа до пазара на труда за конкретни целеви групи и да се справи с недостига на умения и несъответствието между търсените и предлаганите умения.

| 4. | Да възстанови конкурентоспособността, като гарантира след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, че заплатите се променят в съответствие с производителността. |
| --- | --- |

4.

Да възстанови конкурентоспособността, като гарантира след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, че заплатите се променят в съответствие с производителността.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Белгия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Структурното салдо бе преизчислено от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в Програмата за стабилност.

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

(8)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

8

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/28

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на България за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2015 г.

(2015/C 272/08)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за България. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за България препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в България са налице макроикономически дисбаланси. По-специално сътресенията във финансовия сектор през 2014 г. породиха загриженост относно банкови практики в частта от него, принадлежаща на местни акционери, които практики могат да имат значителни последици за финансовия сектор и за цялостната макроикономическа стабилност. Освен това все още отрицателната, макар и подобряваща се външна позиция, свръхзадлъжнялостта на предприятията и слабото адаптиране на пазара на труда продължават да представляват макроикономически рискове и заслужават специално внимание. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за България. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за България препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в България са налице макроикономически дисбаланси. По-специално сътресенията във финансовия сектор през 2014 г. породиха загриженост относно банкови практики в частта от него, принадлежаща на местни акционери, които практики могат да имат значителни последици за финансовия сектор и за цялостната макроикономическа стабилност. Освен това все още отрицателната, макар и подобряваща се външна позиция, свръхзадлъжнялостта на предприятията и слабото адаптиране на пазара на труда продължават да представляват макроикономически рискове и заслужават специално внимание.

| (7) | На 30 април 2015 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да поддържа за въпросната година номинален дефицит от 2,8 % от БВП. За периода след това правителството обявява своето намерение да намали постепенно дефицита до 1,3 % от БВП през 2018 г. Според Конвергентната програма правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през 2018 г. Очаква се съотношението държавен дълг/БВП да нарасне през програмния период и през 2018 г. да достигне почти 31 % от БВП. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това мерките в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда растежът на нетните разходи да спази целевия показател през 2015 г. Предвид обаче на влошаването на структурното салдо (1,7 % от БВП през 2014 г.) съществува риск от известно отклонение от изискването през периода 2014—2015 г. През 2016 г. е налице риск от значително отклонение, тъй като растежът на нетните разходи превишава целевия показател с 0,9 % от БВП. По тази причина и за двете години ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск България да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да поддържа за въпросната година номинален дефицит от 2,8 % от БВП. За периода след това правителството обявява своето намерение да намали постепенно дефицита до 1,3 % от БВП през 2018 г. Според Конвергентната програма правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през 2018 г. Очаква се съотношението държавен дълг/БВП да нарасне през програмния период и през 2018 г. да достигне почти 31 % от БВП. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това мерките в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда растежът на нетните разходи да спази целевия показател през 2015 г. Предвид обаче на влошаването на структурното салдо (1,7 % от БВП през 2014 г.) съществува риск от известно отклонение от изискването през периода 2014—2015 г. През 2016 г. е налице риск от значително отклонение, тъй като растежът на нетните разходи превишава целевия показател с 0,9 % от БВП. По тази причина и за двете години ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск България да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Спазването на данъчното законодателство продължава да бъде основно предизвикателство за България. Необходима е цялостна стратегия за спазване на данъчното законодателство, основана на подробен анализ на рисковете, системна оценка на въздействието на вече предприетите мерки и тясно сътрудничество между всички органи, участващи в събирането на данъци. |
| --- | --- |

(9)

Спазването на данъчното законодателство продължава да бъде основно предизвикателство за България. Необходима е цялостна стратегия за спазване на данъчното законодателство, основана на подробен анализ на рисковете, системна оценка на въздействието на вече предприетите мерки и тясно сътрудничество между всички органи, участващи в събирането на данъци.

| (10) | Българското здравеопазване е изправено пред редица важни предизвикателства, сред които слабите здравни резултати, ниската степен на финансиране и сериозните проблеми, свързани с ефективността на използването на ресурсите. Очакваната продължителност на живота е значително под средната за ЕС, а очакваната продължителност на живота при раждане е сред най-ниските в Съюза. Системата продължава да се основава на прекомерно голям болничен сектор. Въпреки че през последните години финансирането на първичното и амбулаторното здравно обслужване леко нарасна в номинално изражение, то все още е доста ограничено. Здравната каса е договорно задължена да плаща на болниците за лечение по предварително определени цени, което стимулира болниците да предоставят медицински грижи без адекватно предназначение. През 2014 г. бе приета Национална здравна стратегия, но липсва ясен план за изпълнението ѝ. |
| --- | --- |

(10)

Българското здравеопазване е изправено пред редица важни предизвикателства, сред които слабите здравни резултати, ниската степен на финансиране и сериозните проблеми, свързани с ефективността на използването на ресурсите. Очакваната продължителност на живота е значително под средната за ЕС, а очакваната продължителност на живота при раждане е сред най-ниските в Съюза. Системата продължава да се основава на прекомерно голям болничен сектор. Въпреки че през последните години финансирането на първичното и амбулаторното здравно обслужване леко нарасна в номинално изражение, то все още е доста ограничено. Здравната каса е договорно задължена да плаща на болниците за лечение по предварително определени цени, което стимулира болниците да предоставят медицински грижи без адекватно предназначение. През 2014 г. бе приета Национална здравна стратегия, но липсва ясен план за изпълнението ѝ.

| (11) | Сътресенията в банковия сектор от лятото на 2014 г. разкриха институционални и надзорни недостатъци. Надзорният орган не е установил наличието на съществени проблеми в четвъртата по големина банка в България — Корпоративна търговска банка (КТБ), което говори за недостатъци в надзорните практики на финансовия сектор и в надзора на риска от концентрация. Това подкопа доверието в банковия надзор, което на свой ред породи съмнения относно стабилността на други части на финансовия сектор. Ликвидната криза през юни 2014 г. предизвика задълбочен одит в КТБ, който доведе до отнемане на лиценза на КТБ за извършване на банкова дейност. Гарантираните депозити, възлизащи на около 4,4 % от БВП, бяха изплатени със значително закъснение. |
| --- | --- |

(11)

Сътресенията в банковия сектор от лятото на 2014 г. разкриха институционални и надзорни недостатъци. Надзорният орган не е установил наличието на съществени проблеми в четвъртата по големина банка в България — Корпоративна търговска банка (КТБ), което говори за недостатъци в надзорните практики на финансовия сектор и в надзора на риска от концентрация. Това подкопа доверието в банковия надзор, което на свой ред породи съмнения относно стабилността на други части на финансовия сектор. Ликвидната криза през юни 2014 г. предизвика задълбочен одит в КТБ, който доведе до отнемане на лиценза на КТБ за извършване на банкова дейност. Гарантираните депозити, възлизащи на около 4,4 % от БВП, бяха изплатени със значително закъснение.

| (12) | Обхватът и предназначението на активните политики по заетостта не са достатъчно развити. Фрагментирането на отговорните служби представлява голямо предизвикателство за предоставянето на обезщетения и услуги за безработните и неактивните хора. Координацията между службите по заетостта и дирекциите за социално подпомагане не е насочена към ефективно и интегрирано прилагане на мерките, предназначени да подпомогнат най-уязвимите. В България е голям делът на младите хора, които нито работят, нито учат или се обучават и които не са във връзка със службите по заетостта и вследствие на това остават извън обхвата на стандартните мерки за активиране на пазара на труда. По-голямата част от безработицата в България е дългосрочна, което показва, че тя е по-скоро структурна, отколкото циклична. Въпреки че в номинално изражение българската минимална заплата е най-ниската в Съюза, тя значително се е увеличила от 2011 г. насам и правителството планира още значителни увеличения през следващите години. Такива резки промени по преценка на правителството в политиката за определяне на заплатите биха могли да доведат до смущения във функционирането на пазара на труда. Нещо повече, липсват ясни насоки за определянето на минималната работна заплата, поради което системата поражда несигурност по отношение на това дали ще се постигне правилният баланс между подпомагането на заетостта и конкурентоспособността, от една страна, и защитата на трудовите доходи, от друга страна. Бедността и социалното изключване продължават да предизвикват загриженост, като процентът на хората, изпитващи материални лишения, в България е сред най-високите в Съюза. Бедността и социалното изключване на ромското население достигат особено високо равнище. Повечето от младите роми не работят, нито учат или се обучават. Записването в предучилищна група и детска градина на ромските деца е слабо и почти една четвърт от тях на възраст 7 — 15 години не участват в образователната система. |
| --- | --- |

(12)

Обхватът и предназначението на активните политики по заетостта не са достатъчно развити. Фрагментирането на отговорните служби представлява голямо предизвикателство за предоставянето на обезщетения и услуги за безработните и неактивните хора. Координацията между службите по заетостта и дирекциите за социално подпомагане не е насочена към ефективно и интегрирано прилагане на мерките, предназначени да подпомогнат най-уязвимите. В България е голям делът на младите хора, които нито работят, нито учат или се обучават и които не са във връзка със службите по заетостта и вследствие на това остават извън обхвата на стандартните мерки за активиране на пазара на труда. По-голямата част от безработицата в България е дългосрочна, което показва, че тя е по-скоро структурна, отколкото циклична. Въпреки че в номинално изражение българската минимална заплата е най-ниската в Съюза, тя значително се е увеличила от 2011 г. насам и правителството планира още значителни увеличения през следващите години. Такива резки промени по преценка на правителството в политиката за определяне на заплатите биха могли да доведат до смущения във функционирането на пазара на труда. Нещо повече, липсват ясни насоки за определянето на минималната работна заплата, поради което системата поражда несигурност по отношение на това дали ще се постигне правилният баланс между подпомагането на заетостта и конкурентоспособността, от една страна, и защитата на трудовите доходи, от друга страна. Бедността и социалното изключване продължават да предизвикват загриженост, като процентът на хората, изпитващи материални лишения, в България е сред най-високите в Съюза. Бедността и социалното изключване на ромското население достигат особено високо равнище. Повечето от младите роми не работят, нито учат или се обучават. Записването в предучилищна група и детска градина на ромските деца е слабо и почти една четвърт от тях на възраст 7 — 15 години не участват в образователната система.

| (13) | Ниското качество на образователната и обучителната система и ограничената полза от тях за пазара на труда възпрепятстват предлагането на подходящо квалифицирана работна сила за икономиката. Делът на участието на възрастните в програмите за учене през целия живот е сред най-слабите в Съюза. След години забавяне България все още не е приела реформата на Закона за училищното образование, а изпълнението на стратегията относно преждевременното напускане на училище е все още на ранен етап. През 2015 г. беше приета националната стратегия в областта на професионалното образование и обучение (2014 — 2020 г.) и нова стратегия за висшето образование. Изпълнението на тези стратегии следва да допринесе за подобряването на образователната система, за адаптирането ѝ в по-голяма степен към нуждите на икономиката, както и за насърчаването на нововъведенията и разкриването на работни места. |
| --- | --- |

(13)

Ниското качество на образователната и обучителната система и ограничената полза от тях за пазара на труда възпрепятстват предлагането на подходящо квалифицирана работна сила за икономиката. Делът на участието на възрастните в програмите за учене през целия живот е сред най-слабите в Съюза. След години забавяне България все още не е приела реформата на Закона за училищното образование, а изпълнението на стратегията относно преждевременното напускане на училище е все още на ранен етап. През 2015 г. беше приета националната стратегия в областта на професионалното образование и обучение (2014 — 2020 г.) и нова стратегия за висшето образование. Изпълнението на тези стратегии следва да допринесе за подобряването на образователната система, за адаптирането ѝ в по-голяма степен към нуждите на икономиката, както и за насърчаването на нововъведенията и разкриването на работни места.

| (14) | През пролетта на 2015 г. правителството представи предложение за реформа в пенсионната система. Адекватността и устойчивостта на пенсионната система зависят от провеждането на реформи, стимулиращи и подпомагащи по-дългата трудова заетост с по-малко на брой прекъсвания. През 2013 г. 1,2 милиона пенсионери са получавали пенсия под прага на бедността в страната. Основните причини за ниските равнища на пенсионните права са ранното пенсиониране и кратките периоди на пенсионно осигуряване. Бързото застаряване на българското общество вероятно ще влоши положението в бъдеще. Поради това е целесъобразно България да ограничи допълнително растежа на разходите, свързани със застаряването, с което да допринесе за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез осъществяване на сериозни пенсионни реформи. |
| --- | --- |

(14)

През пролетта на 2015 г. правителството представи предложение за реформа в пенсионната система. Адекватността и устойчивостта на пенсионната система зависят от провеждането на реформи, стимулиращи и подпомагащи по-дългата трудова заетост с по-малко на брой прекъсвания. През 2013 г. 1,2 милиона пенсионери са получавали пенсия под прага на бедността в страната. Основните причини за ниските равнища на пенсионните права са ранното пенсиониране и кратките периоди на пенсионно осигуряване. Бързото застаряване на българското общество вероятно ще влоши положението в бъдеще. Поради това е целесъобразно България да ограничи допълнително растежа на разходите, свързани със застаряването, с което да допринесе за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез осъществяване на сериозни пенсионни реформи.

| (15) | Ключов елемент за създаването на благоприятна за инвеститорите бизнес среда е наличието на независима, висококачествена и ефикасна съдебна система и на ефективни механизми за борба с корупцията. Сред основните предизвикателства в тази област са липсата на цялостна координация, институционалните недостатъци и слабите резултати в постановяването на окончателни решения от съда. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка. |
| --- | --- |

(15)

Ключов елемент за създаването на благоприятна за инвеститорите бизнес среда е наличието на независима, висококачествена и ефикасна съдебна система и на ефективни механизми за борба с корупцията. Сред основните предизвикателства в тази област са липсата на цялостна координация, институционалните недостатъци и слабите резултати в постановяването на окончателни решения от съда. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка.

| (16) | Правната уредба на несъстоятелността в България се оказа неефективна, което увеличава несигурността сред участниците на пазара и намалява привлекателността на страната за инвеститорите. Производствата по несъстоятелност отнемат повече време, отколкото в сравними държави, а равнището на събиране на вземанията е ниско. Необходимостта от ефективно законодателство, уреждащо случаите на несъстоятелност, следва да се разглежда също и с оглед на високата задлъжнялост на нефинансовите предприятия в България и ролята на това законодателство за улесняване на процеса на намаляване на задлъжнялостта. |
| --- | --- |

(16)

Правната уредба на несъстоятелността в България се оказа неефективна, което увеличава несигурността сред участниците на пазара и намалява привлекателността на страната за инвеститорите. Производствата по несъстоятелност отнемат повече време, отколкото в сравними държави, а равнището на събиране на вземанията е ниско. Необходимостта от ефективно законодателство, уреждащо случаите на несъстоятелност, следва да се разглежда също и с оглед на високата задлъжнялост на нефинансовите предприятия в България и ролята на това законодателство за улесняване на процеса на намаляване на задлъжнялостта.

| (17) | През 2014 г. бяха приети стратегии за реформа на публичната администрация и за въвеждане на електронно управление. За тяхното прилагане ще са нужни силно политическо насочване и координиране. Въпреки положените усилия качеството на публичните услуги остава ниско. Недостатъчното развитие на електронното управление ограничава усилията за увеличаване на прозрачността и намаляване на административната тежест. Особен проблем са процедурите за възлагане на обществени поръчки, които са възпрепятствани от често променящата се нормативна уредба и недостатъчния административен капацитет. Предварителните проверки на тръжните процедури често се извършват по формалистичен начин. Същевременно процедурите са обект на припокриващи се последващи проверки, които понякога водят до различни констатации. Липсата на прозрачност в тръжната процедура се дължи също на неприключилото въвеждане на пълния набор платформи за електронни обществени поръчки. Нередностите в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха в миналото до значителни закъснения в изпълнението на програмите за финансиране от ЕС, отразяват се отрицателно на бизнес средата и забавят така необходимите подобрения в инфраструктурата. В приетата през юли 2014 г. многогодишна стратегия за отстраняване на основните слабости в обществените поръчки се определят ясен график и конкретни стъпки, които да бъдат предприети през 2015 и 2016 г. Те трябва да бъдат изпълнени. |
| --- | --- |

(17)

През 2014 г. бяха приети стратегии за реформа на публичната администрация и за въвеждане на електронно управление. За тяхното прилагане ще са нужни силно политическо насочване и координиране. Въпреки положените усилия качеството на публичните услуги остава ниско. Недостатъчното развитие на електронното управление ограничава усилията за увеличаване на прозрачността и намаляване на административната тежест. Особен проблем са процедурите за възлагане на обществени поръчки, които са възпрепятствани от често променящата се нормативна уредба и недостатъчния административен капацитет. Предварителните проверки на тръжните процедури често се извършват по формалистичен начин. Същевременно процедурите са обект на припокриващи се последващи проверки, които понякога водят до различни констатации. Липсата на прозрачност в тръжната процедура се дължи също на неприключилото въвеждане на пълния набор платформи за електронни обществени поръчки. Нередностите в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха в миналото до значителни закъснения в изпълнението на програмите за финансиране от ЕС, отразяват се отрицателно на бизнес средата и забавят така необходимите подобрения в инфраструктурата. В приетата през юли 2014 г. многогодишна стратегия за отстраняване на основните слабости в обществените поръчки се определят ясен график и конкретни стъпки, които да бъдат предприети през 2015 и 2016 г. Те трябва да бъдат изпълнени.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Конвергентната програма и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към България, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1 — 5 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Конвергентната програма и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към България, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1 — 5 по-долу.

| (19) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището (5) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището (5) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 1 — 3 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(20)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 1 — 3 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през периода 2015 — 2016 г.:

| 1. | През 2015 г. да избегне структурното влошаване на публичните финанси, а през 2016 г. да постигне корекция от 0,5 % от БВП. Да предприеме решителни мерки за подобряване на събирането на данъците и за справяне със сенчестата икономика въз основа на цялостен анализ на риска и оценка на предприетите по-рано мерки. Да подобри ефективността на разходите на системата на здравеопазването, по-специално чрез преразглеждане на ценообразуването на здравните грижи и укрепване на извънболничната помощ и първичната медицинска помощ. |
| --- | --- |

1.

През 2015 г. да избегне структурното влошаване на публичните финанси, а през 2016 г. да постигне корекция от 0,5 % от БВП. Да предприеме решителни мерки за подобряване на събирането на данъците и за справяне със сенчестата икономика въз основа на цялостен анализ на риска и оценка на предприетите по-рано мерки. Да подобри ефективността на разходите на системата на здравеопазването, по-специално чрез преразглеждане на ценообразуването на здравните грижи и укрепване на извънболничната помощ и първичната медицинска помощ.

| 2. | До декември 2015 г. да извърши независим анализ на качеството на активите в цялата банкова система, както и да я подложи на възходящ (отдолу нагоре) тест за устойчивост в тясно сътрудничество с европейските органи. Да извърши преглед на портфейлите за пенсионните фондове и застрахователния сектор. Да преразгледа и подсили надзора в банковия и небанковия финансов сектор, включително чрез укрепване на разпоредбите за гарантиране на депозитите и оздравяване на банките. Да подобри корпоративното управление сред финансовите посредници, включително чрез преодоляване на риска от концентрация и експозициите към свързани лица. |
| --- | --- |

2.

До декември 2015 г. да извърши независим анализ на качеството на активите в цялата банкова система, както и да я подложи на възходящ (отдолу нагоре) тест за устойчивост в тясно сътрудничество с европейските органи. Да извърши преглед на портфейлите за пенсионните фондове и застрахователния сектор. Да преразгледа и подсили надзора в банковия и небанковия финансов сектор, включително чрез укрепване на разпоредбите за гарантиране на депозитите и оздравяване на банките. Да подобри корпоративното управление сред финансовите посредници, включително чрез преодоляване на риска от концентрация и експозициите към свързани лица.

| 3. | Да изготви интегриран подход за групите, намиращи се в маргинално положение на пазара на труда, по-специално възрастните работници и младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики да създаде прозрачен механизъм за определяне на минималната работна заплата и на минималните социалноосигурителни вноски с оглед на тяхното въздействие върху бедността сред работещите, разкриването на работни места и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

3.

Да изготви интегриран подход за групите, намиращи се в маргинално положение на пазара на труда, по-специално възрастните работници и младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики да създаде прозрачен механизъм за определяне на минималната работна заплата и на минималните социалноосигурителни вноски с оглед на тяхното въздействие върху бедността сред работещите, разкриването на работни места и конкурентоспособността.

| 4. | Да приеме реформата на Закона за училищното образование и да увеличи участието в образователната система на децата в неравностойно положение, особено на ромите, като подобри достъпа до качествено образование в началните класове. |
| --- | --- |

4.

Да приеме реформата на Закона за училищното образование и да увеличи участието в образователната система на децата в неравностойно положение, особено на ромите, като подобри достъпа до качествено образование в началните класове.

| 5. | С цел подобряване на инвестиционния климат да подготви всеобхватна реформа на правната уредба на несъстоятелността въз основа на най-добрите международни практики и експертен опит, и по-специално да подобри механизмите за преструктуриране преди несъстоятелност и за извънсъдебно преструктуриране. |
| --- | --- |

5.

С цел подобряване на инвестиционния климат да подготви всеобхватна реформа на правната уредба на несъстоятелността въз основа на най-добрите международни практики и експертен опит, и по-специално да подобри механизмите за преструктуриране преди несъстоятелност и за извънсъдебно преструктуриране.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 7).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/32

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Чешката република за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Чешката република за 2015 г.

(2015/C 272/09)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за конвергенция на Чешката република за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за конвергенция на Чешката република за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Чешката република. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Чешката република препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Чешката република. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Чешката република препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 30 април 2015 г. Чешката република представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Чешката република представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира да подобри постепенно номиналния дефицит до 1,9 % от БВП през 2015 г. и до 0,6 % от БВП през 2018 г. Правителството обяви намерението си да постигне през 2018 г. средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП, но според преизчисленото структурно салдо (5) се очаква това да стане до 2016 г. Според Програмата за конвергенция съотношението дълг/БВП се очаква да достигне почти 41 % през 2015 г. и постепенно да се понижи до 40,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен и мерките в подкрепа на набелязаните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък са достатъчно конкретни. Съществува риск обаче въздействието на планираните мерки за равнището на приходите да бъде по-слабо от очакваното. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда целевият показател за разходите да бъде спазен през 2015 г. През 2016 г. се очаква известно отклонение, тъй като нетният растеж на разходите превишава целевия показател с 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2016 г.
  Въз основа на своята оценка на Програмата за конвергенция и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че Чешката република спазва до голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Основните елементи на настоящата фискална рамка са налице. Въпреки това обхватът на средносрочното бюджетно планиране и на числово изразените фискални правила е ограничен, а изпълнението бе слабо. Пакет от проектореформи бе изменян и забавян неколкократно и понастоящем приемането му е предвидено през 2015 г. Чешката република все още е изправена пред предизвикателства, свързани с дългосрочната фискална устойчивост, най-вече поради планираните увеличения на разходите за пенсии и здравеопазване. Налице е известно подобрение в перспективите за пенсионната система благодарение на по-благоприятните демографски прогнози. В законодателството е заложено законоустановената възраст за пенсиониране постепенно да се увеличава, но промяната, предвидена в средносрочен план, е твърде бавна. В процес на обсъждане са промени в действащата система за индексация на пенсиите, но все още не са приети мерки. Въпреки че бяха предприети някои мерки за подобряване на ефективността на разходите и на управлението в сектора на здравеопазването, в тази област е постигнат ограничен напредък. Показателите, използвани за измерване на резултатите в болничния сектор, показват, че медицинското лечение не винаги се извършва по икономически ефективен начин, докато разпределението на ресурсите е възпрепятствано от продължаващите трудности, свързани с внедряването на системата за възстановяване на разходите, направени от болниците. Налице са също признаци, че общопрактикуващите лекари не изпълняват адекватно своята роля на филтър. Обществените поръчки в сектора на здравеопазването страдат от често срещани нередности, което говори за недостатъчни насоки и надзор. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира да подобри постепенно номиналния дефицит до 1,9 % от БВП през 2015 г. и до 0,6 % от БВП през 2018 г. Правителството обяви намерението си да постигне през 2018 г. средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП, но според преизчисленото структурно салдо (5) се очаква това да стане до 2016 г. Според Програмата за конвергенция съотношението дълг/БВП се очаква да достигне почти 41 % през 2015 г. и постепенно да се понижи до 40,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен и мерките в подкрепа на набелязаните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък са достатъчно конкретни. Съществува риск обаче въздействието на планираните мерки за равнището на приходите да бъде по-слабо от очакваното. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда целевият показател за разходите да бъде спазен през 2015 г. През 2016 г. се очаква известно отклонение, тъй като нетният растеж на разходите превишава целевия показател с 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2016 г.

Въз основа на своята оценка на Програмата за конвергенция и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че Чешката република спазва до голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Основните елементи на настоящата фискална рамка са налице. Въпреки това обхватът на средносрочното бюджетно планиране и на числово изразените фискални правила е ограничен, а изпълнението бе слабо. Пакет от проектореформи бе изменян и забавян неколкократно и понастоящем приемането му е предвидено през 2015 г. Чешката република все още е изправена пред предизвикателства, свързани с дългосрочната фискална устойчивост, най-вече поради планираните увеличения на разходите за пенсии и здравеопазване. Налице е известно подобрение в перспективите за пенсионната система благодарение на по-благоприятните демографски прогнози. В законодателството е заложено законоустановената възраст за пенсиониране постепенно да се увеличава, но промяната, предвидена в средносрочен план, е твърде бавна. В процес на обсъждане са промени в действащата система за индексация на пенсиите, но все още не са приети мерки. Въпреки че бяха предприети някои мерки за подобряване на ефективността на разходите и на управлението в сектора на здравеопазването, в тази област е постигнат ограничен напредък. Показателите, използвани за измерване на резултатите в болничния сектор, показват, че медицинското лечение не винаги се извършва по икономически ефективен начин, докато разпределението на ресурсите е възпрепятствано от продължаващите трудности, свързани с внедряването на системата за възстановяване на разходите, направени от болниците. Налице са също признаци, че общопрактикуващите лекари не изпълняват адекватно своята роля на филтър. Обществените поръчки в сектора на здравеопазването страдат от често срещани нередности, което говори за недостатъчни насоки и надзор.

| (9) | В областта на данъчното облагане основните предизвикателства са да бъде намалено укриването на данъци, а тяхното събиране да стане по-малко скъпо и времеемко както за данъкоплатците, така и за властите. Чешката република набеляза като приоритети спазването на данъчното законодателство и борбата срещу укриването на данъци и предприема редица стъпки в тези области. През 2015 г. бяха въведени редица мерки, предназначени както за преките, така и за непреките данъци, а за 2016 г. се предвиждат още мерки. Въпреки това разходите за привеждане в съответствие са все още са твърде големи. Стандартизацията на данъчните основи за подоходния данък на физическите лица, социалноосигурителните и здравноосигурителните вноски, ще помогне за опростяването на данъчната система, но тази промяна не бе въведена и понастоящем няма планове за отстраняването на този проблем. Работата по опростяването и увеличаването на предварителното попълване на данъчните декларации не се извършва по систематичен начин. Вместо да опрости системата на ДДС, през 2014 г. Чешката република въведе трета ставка в нея. Ограничен напредък бе отбелязан по отношение на намаляването на различията в данъчното третиране на наетите и на самостоятелно заетите лица. Данъчните приходи в Чешката република все още до голяма степен се основават на облагането на труда и работниците с ниски доходи, по-специално данъкоплатците без деца, са подложени на относително висока данъчна тежест. Мерките, влизащи в сила през 2015 г., донякъде намалят данъчното облагане на труда за определени групи, но като цяло ще имат ограничено въздействие. Данъците върху недвижимата собственост и екологичните данъци (с изключение на горивата) остават ниски, което разкрива възможност за изместване на данъчната тежест от труда. |
| --- | --- |

(9)

В областта на данъчното облагане основните предизвикателства са да бъде намалено укриването на данъци, а тяхното събиране да стане по-малко скъпо и времеемко както за данъкоплатците, така и за властите. Чешката република набеляза като приоритети спазването на данъчното законодателство и борбата срещу укриването на данъци и предприема редица стъпки в тези области. През 2015 г. бяха въведени редица мерки, предназначени както за преките, така и за непреките данъци, а за 2016 г. се предвиждат още мерки. Въпреки това разходите за привеждане в съответствие са все още са твърде големи. Стандартизацията на данъчните основи за подоходния данък на физическите лица, социалноосигурителните и здравноосигурителните вноски, ще помогне за опростяването на данъчната система, но тази промяна не бе въведена и понастоящем няма планове за отстраняването на този проблем. Работата по опростяването и увеличаването на предварителното попълване на данъчните декларации не се извършва по систематичен начин. Вместо да опрости системата на ДДС, през 2014 г. Чешката република въведе трета ставка в нея. Ограничен напредък бе отбелязан по отношение на намаляването на различията в данъчното третиране на наетите и на самостоятелно заетите лица. Данъчните приходи в Чешката република все още до голяма степен се основават на облагането на труда и работниците с ниски доходи, по-специално данъкоплатците без деца, са подложени на относително висока данъчна тежест. Мерките, влизащи в сила през 2015 г., донякъде намалят данъчното облагане на труда за определени групи, но като цяло ще имат ограничено въздействие. Данъците върху недвижимата собственост и екологичните данъци (с изключение на горивата) остават ниски, което разкрива възможност за изместване на данъчната тежест от труда.

| (10) | През 2014 г. бе постигнат ограничен напредък в ускоряването на реформата на регулираните професии, но междинният Национален план за действие, приет през април 2015 г., съдържа редица конкретни мерки и действия за подобряване на правната уредба и за премахване на неоправданите и несъразмерни изисквания. |
| --- | --- |

(10)

През 2014 г. бе постигнат ограничен напредък в ускоряването на реформата на регулираните професии, но междинният Национален план за действие, приет през април 2015 г., съдържа редица конкретни мерки и действия за подобряване на правната уредба и за премахване на неоправданите и несъразмерни изисквания.

| (11) | Сериозни закъснения имаше в положените през последните години усилия за решаване на проблема с корупцията. Последният план за действие за борба с корупцията обхвана редица приоритетни области. В него са включени закони за финансовия контрол, прокуратурата, финансирането на политическите партии, защитата на лицата, подаващи сигнали за нередности, новата политика в областта на управлението на държавните предприятия и изменение на Закона за свободния достъп до информация. Въпреки това изглежда, че малко се прави за приемането на тези закони. С приемането и прилагането на Закона за държавните служители и на свързаните с него ключови мерки Чешката република започна да решава проблемите, свързани с ефикасността и стабилността на публичната администрация. Административните и регулаторните пречки, свързани с планирането на инвестициите, и липсата на прозрачност и дългата продължителност на процедурите за получаване на разрешителни за строеж и земеползване възпрепятстват публичните инвестиции. Обществените поръчки бяха в центъра на редица инициативи през последните години, но все още са налице опасения относно прозрачността. По-специално, обществените поръчки все още не се публикуват в централизиран регистър. Ефикасността на процедурите за възлагане на обществени поръчки е възпрепятствана от недостатъци в даването на напътствия и в обученията за институциите, организиращи търговете. Надзорът на системата продължава да е слаб. |
| --- | --- |

(11)

Сериозни закъснения имаше в положените през последните години усилия за решаване на проблема с корупцията. Последният план за действие за борба с корупцията обхвана редица приоритетни области. В него са включени закони за финансовия контрол, прокуратурата, финансирането на политическите партии, защитата на лицата, подаващи сигнали за нередности, новата политика в областта на управлението на държавните предприятия и изменение на Закона за свободния достъп до информация. Въпреки това изглежда, че малко се прави за приемането на тези закони. С приемането и прилагането на Закона за държавните служители и на свързаните с него ключови мерки Чешката република започна да решава проблемите, свързани с ефикасността и стабилността на публичната администрация. Административните и регулаторните пречки, свързани с планирането на инвестициите, и липсата на прозрачност и дългата продължителност на процедурите за получаване на разрешителни за строеж и земеползване възпрепятстват публичните инвестиции. Обществените поръчки бяха в центъра на редица инициативи през последните години, но все още са налице опасения относно прозрачността. По-специално, обществените поръчки все още не се публикуват в централизиран регистър. Ефикасността на процедурите за възлагане на обществени поръчки е възпрепятствана от недостатъци в даването на напътствия и в обученията за институциите, организиращи търговете. Надзорът на системата продължава да е слаб.

| (12) | Общото равнище на заетост в момента е високо, но някои необлагодетелствани групи продължават да бъдат по-слабо представени на пазара на труда. Сред тях са родителите с малки деца, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания и ромите. Предприети бяха известни стъпки за повишаване на ефикасността и ефективността на обществените служби по заетостта. Равнището на заетост сред младите хора се повишава и публичните служби по заетостта се стремят да насочват своите услуги особено към младите хора. Липсата на достъпни и качествени услуги за гледане на деца и ограниченото използване на договорености за гъвкаво работно време затрудняват способността на жените с деца да участват в пазара на труда. Бяха предприети стъпки за увеличаване на броя на детските заведения, но публичните политики в подкрепа на детските заведения за най-малките деца са все още недостатъчни. |
| --- | --- |

(12)

Общото равнище на заетост в момента е високо, но някои необлагодетелствани групи продължават да бъдат по-слабо представени на пазара на труда. Сред тях са родителите с малки деца, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания и ромите. Предприети бяха известни стъпки за повишаване на ефикасността и ефективността на обществените служби по заетостта. Равнището на заетост сред младите хора се повишава и публичните служби по заетостта се стремят да насочват своите услуги особено към младите хора. Липсата на достъпни и качествени услуги за гледане на деца и ограниченото използване на договорености за гъвкаво работно време затрудняват способността на жените с деца да участват в пазара на труда. Бяха предприети стъпки за увеличаване на броя на детските заведения, но публичните политики в подкрепа на детските заведения за най-малките деца са все още недостатъчни.

| (13) | Резултатите от образованието в Чешката република се подобриха през последните години, но остават структурни предизвикателства. Участието във висшето образование бързо се увеличи, но се появиха опасения, породени от западащите умения на по-младите висшисти. Изразява се надежда, че отлаганата реформа на висшето образование, чието приемане е планирано за 2015 г., ще въведе акредитация на учебните заведения, укрепване на вътрешното осигуряване на качество и по-широко използване на профилиране на студентите, както и усъвършенстване на системите за финансиране. Необходимо е да бъдат наети повече учители в задължителното образование, но ниските заплати и лошата репутация на професията затрудняват привличането талантливи кандидати. Новата система за кариерите, чийто замисъл е да подобри набирането и професионалното развитие на учителите, трябва да бъде финализирана през първата половина на 2015 г. и да бъде въведена през септември 2016 г. Цялостното ѝ въздействие обаче до голяма степен ще зависи от наличното финансиране. Все още липсва широкообхватна рамка за оценяване и подкрепа на училищата с ниска ефективност и на учениците със слаби резултати. Въвеждането на такъв подход би могъл да спомогне за подобряването на ефикасността и равнопоставеността в образованието. Напредъкът към по-приобщаващо образование бе ограничен, въпреки предприетите от правителството мерки за приемане на всеобхватна стратегия за образование. Явно е че, младите хора от по-необлагоприятстваните социално-икономически слоеве, включително ромите, постигат по-малки успехи в образованието и на пазара на труда. |
| --- | --- |

(13)

Резултатите от образованието в Чешката република се подобриха през последните години, но остават структурни предизвикателства. Участието във висшето образование бързо се увеличи, но се появиха опасения, породени от западащите умения на по-младите висшисти. Изразява се надежда, че отлаганата реформа на висшето образование, чието приемане е планирано за 2015 г., ще въведе акредитация на учебните заведения, укрепване на вътрешното осигуряване на качество и по-широко използване на профилиране на студентите, както и усъвършенстване на системите за финансиране. Необходимо е да бъдат наети повече учители в задължителното образование, но ниските заплати и лошата репутация на професията затрудняват привличането талантливи кандидати. Новата система за кариерите, чийто замисъл е да подобри набирането и професионалното развитие на учителите, трябва да бъде финализирана през първата половина на 2015 г. и да бъде въведена през септември 2016 г. Цялостното ѝ въздействие обаче до голяма степен ще зависи от наличното финансиране. Все още липсва широкообхватна рамка за оценяване и подкрепа на училищата с ниска ефективност и на учениците със слаби резултати. Въвеждането на такъв подход би могъл да спомогне за подобряването на ефикасността и равнопоставеността в образованието. Напредъкът към по-приобщаващо образование бе ограничен, въпреки предприетите от правителството мерки за приемане на всеобхватна стратегия за образование. Явно е че, младите хора от по-необлагоприятстваните социално-икономически слоеве, включително ромите, постигат по-малки успехи в образованието и на пазара на труда.

| (14) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за конвергенция и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за конвергенция и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2016 г. Да подобри още ефективността на разходите и управлението в здравеопазването. |
| --- | --- |

1.

Да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2016 г. Да подобри още ефективността на разходите и управлението в здравеопазването.

| 2. | Да се бори с укриването на данъци, да опрости данъчната система и да изпълнява плана за борба с корупцията. Да предприеме мерки за увеличаване на прозрачността и ефективността на обществените поръчки, по-специално чрез създаване на централен регистър на обществените поръчки и засилването на дейностите по ориентиране и надзор. |
| --- | --- |

2.

Да се бори с укриването на данъци, да опрости данъчната система и да изпълнява плана за борба с корупцията. Да предприеме мерки за увеличаване на прозрачността и ефективността на обществените поръчки, по-специално чрез създаване на централен регистър на обществените поръчки и засилването на дейностите по ориентиране и надзор.

| 3. | Да намали високото равнище на данъчното облагане за лицата с нисък доход, като пренасочи данъчното облагане към други области. Да подобри още наличността на достъпни детски заведения. |
| --- | --- |

3.

Да намали високото равнище на данъчното облагане за лицата с нисък доход, като пренасочи данъчното облагане към други области. Да подобри още наличността на достъпни детски заведения.

| 4. | Да приеме реформата на висшето образование. Да осигури подходящо обучение за преподаватели и подкрепа за училищата с лоши резултати, както и да предприеме мерки за увеличаване на участието сред децата в неравностойно положение, включително ромите. |
| --- | --- |

4.

Да приеме реформата на висшето образование. Да осигури подходящо обучение за преподаватели и подкрепа за училищата с лоши резултати, както и да предприеме мерки за увеличаване на участието сред децата в неравностойно положение, включително ромите.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 12).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

4

(5)  Структурното салдо бе преизчислено от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в Програмата за конвергенция.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/36

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г.

(2015/C 272/10)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Дания не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Дания не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Дания. В доклада се оценява напредъка на Дания в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Дания. В доклада се оценява напредъка на Дания в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 27 март 2015 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 27 март 2015 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Дания в момента изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира увеличаване на номиналния дефицит от 1,6 % от БВП през 2015 г., когато беше подкрепен от значителни извънредни приходи, до 2,6 % от БВП през 2016 г. След това правителството планира и да намали дефицита, за да се постигне балансиран бюджет през 2020 г. Според програмата за конвергенция правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — от 2016 г. нататък. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да намалява постепенно от 39,8 % през 2015 г. до 36,7 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо се очаква да бъде съобразено със средносрочната цел през 2015 г. Въз основа на тези прогнози обаче съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2016 г. с излишък от 0,3 % от БВП на нарастването на нетните разходи над референтния показател. Въпреки че това отклонение се очаква да бъде временно, тъй като нарастването на нетните разходи през 2016 г. е повлияно от постепенното премахване на извънредните мерки, свързани с данъчното облагане на пенсионните спестявания, може да бъдат необходими допълнителни мерки за 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Дания се очаква да спази в голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Дания в момента изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира увеличаване на номиналния дефицит от 1,6 % от БВП през 2015 г., когато беше подкрепен от значителни извънредни приходи, до 2,6 % от БВП през 2016 г. След това правителството планира и да намали дефицита, за да се постигне балансиран бюджет през 2020 г. Според програмата за конвергенция правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — от 2016 г. нататък. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да намалява постепенно от 39,8 % през 2015 г. до 36,7 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо се очаква да бъде съобразено със средносрочната цел през 2015 г. Въз основа на тези прогнози обаче съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2016 г. с излишък от 0,3 % от БВП на нарастването на нетните разходи над референтния показател. Въпреки че това отклонение се очаква да бъде временно, тъй като нарастването на нетните разходи през 2016 г. е повлияно от постепенното премахване на извънредните мерки, свързани с данъчното облагане на пенсионните спестявания, може да бъдат необходими допълнителни мерки за 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Дания се очаква да спази в голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Дългосрочното предоставяне на работна сила с необходимите умения е предварително условие за устойчивия растеж в Дания. С реформата на активния трудов пазар от 2014 г. Дания постигна напредък в подобряването на пригодността за заетост на тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Въвеждането на реформата е на ранен етап и резултатите от нея трябва да бъдат наблюдавани. Все още са необходими допълнителни мерки за тези, които са най-изключени от пазара на труда, в съответствие с препоръките на експертната група Carsten-Koch II. Ниското образователно равнище, ограниченият опит на пазара на труда, младата възраст и мигрантският произход изглежда са главните фактори в това отношение. Като цяло потенциалът на трудовия пазар при хората с мигрантски произход остава неизползван. Въпреки високите разходи за образование в Дания резултатите в тази област са едва на средно ниво, по-специално за учениците с мигрантски произход. Реформата в системата на основното и долния курс на средното образование и в системата на професионалното образование и обучение е насочена към преодоляване на това предизвикателство. Пълното прилагане на тези реформи е необходимо, за да се подобрят образователните резултати. |
| --- | --- |

(9)

Дългосрочното предоставяне на работна сила с необходимите умения е предварително условие за устойчивия растеж в Дания. С реформата на активния трудов пазар от 2014 г. Дания постигна напредък в подобряването на пригодността за заетост на тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Въвеждането на реформата е на ранен етап и резултатите от нея трябва да бъдат наблюдавани. Все още са необходими допълнителни мерки за тези, които са най-изключени от пазара на труда, в съответствие с препоръките на експертната група Carsten-Koch II. Ниското образователно равнище, ограниченият опит на пазара на труда, младата възраст и мигрантският произход изглежда са главните фактори в това отношение. Като цяло потенциалът на трудовия пазар при хората с мигрантски произход остава неизползван. Въпреки високите разходи за образование в Дания резултатите в тази област са едва на средно ниво, по-специално за учениците с мигрантски произход. Реформата в системата на основното и долния курс на средното образование и в системата на професионалното образование и обучение е насочена към преодоляване на това предизвикателство. Пълното прилагане на тези реформи е необходимо, за да се подобрят образователните резултати.

| (10) | Подобряването на конкурентоспособността е от основно значение за засилване на икономическото възстановяване в Дания. Ръстът на производителността, който е жизненоважен в това отношение, като цяло беше слаб през предходните две десетилетия и беше засегнат от бариери за навлизане и регулаторна тежест в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар. Комисията по производителността определи секторите на строителството и търговията на дребно като области, в които производителността може да бъде повишена. Разпоредбите за започване на търговия са много стриктни и не са предприети действия за тяхното облекчаване. Секторът на строителството се характеризира с взискателни правила за строителството и голям брой схеми за сертифициране. Правителството представи стратегия за строителството през ноември 2014 г. Тя съдържа добри инициативи като опростяване на правилата, рационализиране на техническите елементи на заявленията за строителство, въвеждането на международни стандарти, хармонизиране на националните стандарти и съкращаване на срока за издаване на разрешителни за строеж. Въпреки това стратегията все още предстои да бъде реализирана в конкретни мерки. Все още има припокриващи се схеми за разрешаване и сертифициране, които в някои случаи се прилагат и за временното предоставяне на трансгранични услуги. Освен това разрешенията и сертификатите, издадени в други държави членки, не винаги се вземат предвид, когато доставчиците искат да установят своята дейност в Дания. |
| --- | --- |

(10)

Подобряването на конкурентоспособността е от основно значение за засилване на икономическото възстановяване в Дания. Ръстът на производителността, който е жизненоважен в това отношение, като цяло беше слаб през предходните две десетилетия и беше засегнат от бариери за навлизане и регулаторна тежест в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар. Комисията по производителността определи секторите на строителството и търговията на дребно като области, в които производителността може да бъде повишена. Разпоредбите за започване на търговия са много стриктни и не са предприети действия за тяхното облекчаване. Секторът на строителството се характеризира с взискателни правила за строителството и голям брой схеми за сертифициране. Правителството представи стратегия за строителството през ноември 2014 г. Тя съдържа добри инициативи като опростяване на правилата, рационализиране на техническите елементи на заявленията за строителство, въвеждането на международни стандарти, хармонизиране на националните стандарти и съкращаване на срока за издаване на разрешителни за строеж. Въпреки това стратегията все още предстои да бъде реализирана в конкретни мерки. Все още има припокриващи се схеми за разрешаване и сертифициране, които в някои случаи се прилагат и за временното предоставяне на трансгранични услуги. Освен това разрешенията и сертификатите, издадени в други държави членки, не винаги се вземат предвид, когато доставчиците искат да установят своята дейност в Дания.

| (11) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Дания през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу. |
| --- | --- |

(11)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Дания през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

| (12) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(12)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да избягва отклоненията от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. |
| --- | --- |

1.

Да избягва отклоненията от средносрочната бюджетна цел през 2016 г.

| 2. | Да повиши производителността, по-специално в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар, включително търговията на дребно и строителството. Да намали ограниченията за търговските обекти и да предприеме допълнителни мерки за премахване на оставащите бариери, наложени от схемите за разрешаване и сертифициране в сектора на строителството. |
| --- | --- |

2.

Да повиши производителността, по-специално в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар, включително търговията на дребно и строителството. Да намали ограниченията за търговските обекти и да предприеме допълнителни мерки за премахване на оставащите бариери, наложени от схемите за разрешаване и сертифициране в сектора на строителството.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Запазено с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 17).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97

5

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/39

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Естония за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г.

(2015/C 272/11)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г., въз основа на предложенията на Комисията, Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза , а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в областта на заетостта (2). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г., въз основа на предложенията на Комисията, Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза , а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в областта на заетостта (2). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Естония за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Естония за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който Естония не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който Естония не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, активизиране на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, активизиране на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Естония. В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичната за страната препоръка, приета на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Естония. В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичната за страната препоръка, приета на 8 юли 2014 г.

| (7) | Естония не представи национална програма за реформи в установения срок. |
| --- | --- |

(7)

Естония не представи национална програма за реформи в установения срок.

| (8) | Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Новото правителство не представи програма за стабилност в установения срок. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., номиналният излишък, регистриран през 2014 г., се очаква да се превърне в дефицит от 0,2 % от БВП през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г. Според прогнозата съотношението на държавния дълг спрямо БВП постепенно ще намалее от 10,6 % от БВП през 2014 г. до по-малко от 10 % от БВП през 2016 г. Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2015 г., тъй като се предвижда, че структурното салдо ще се отклони от средносрочната цел с 0,4 % от БВП. Отклонението би трябвало да се задълбочи през 2016 г., когато се изисква подобрение от 0,4 % от БВП, но се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. По тази причина през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Естония да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Новото правителство не представи програма за стабилност в установения срок. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., номиналният излишък, регистриран през 2014 г., се очаква да се превърне в дефицит от 0,2 % от БВП през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г. Според прогнозата съотношението на държавния дълг спрямо БВП постепенно ще намалее от 10,6 % от БВП през 2014 г. до по-малко от 10 % от БВП през 2016 г. Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2015 г., тъй като се предвижда, че структурното салдо ще се отклони от средносрочната цел с 0,4 % от БВП. Отклонението би трябвало да се задълбочи през 2016 г., когато се изисква подобрение от 0,4 % от БВП, но се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. По тази причина през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Естония да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | През третото тримесечие на 2014 г. равнището на заетостта в Естония достигна 74,5 % от населението в трудоспособна възраст, а равнището на безработицата спадна на 7,6 %, което е най-ниското ниво от 2009 г. насам. Делът на дългосрочно безработните е много под средното за ЕС равнище. Въпреки това намаляването на работната сила, съчетано с ниска производителност на труда, се превръща в предизвикателство в средносрочен и дългосрочен план. Изпълнението на амбициозната реформа относно работоспособността започна едва наскоро. Въпреки приемането на редица мерки във връзка с данъчното облагане, с които се цели увеличаване на участието на пазара на труда, те не са насочени специално към хората с ниски доходи. Разликата в заплащането на жените и мъжете е една от най-големите в Съюза. Липсата на детски заведения затруднява завръщането на пазара на труда на младите родители, особено майките. Делът на учащите, чиракуващи на работното място, е също нисък. Има недостиг на дипломирани кадри в областта на технологиите и науките. Качеството на услугите, предоставяни от социалните служби на местно равнище, е променливо. |
| --- | --- |

(9)

През третото тримесечие на 2014 г. равнището на заетостта в Естония достигна 74,5 % от населението в трудоспособна възраст, а равнището на безработицата спадна на 7,6 %, което е най-ниското ниво от 2009 г. насам. Делът на дългосрочно безработните е много под средното за ЕС равнище. Въпреки това намаляването на работната сила, съчетано с ниска производителност на труда, се превръща в предизвикателство в средносрочен и дългосрочен план. Изпълнението на амбициозната реформа относно работоспособността започна едва наскоро. Въпреки приемането на редица мерки във връзка с данъчното облагане, с които се цели увеличаване на участието на пазара на труда, те не са насочени специално към хората с ниски доходи. Разликата в заплащането на жените и мъжете е една от най-големите в Съюза. Липсата на детски заведения затруднява завръщането на пазара на труда на младите родители, особено майките. Делът на учащите, чиракуващи на работното място, е също нисък. Има недостиг на дипломирани кадри в областта на технологиите и науките. Качеството на услугите, предоставяни от социалните служби на местно равнище, е променливо.

| (10) | В началото на 2014 г. правителството прие стратегия за учене през целия живот, а през март 2015 г. бяха представени програми за нейното изпълнение. Провежда се реформа на учебните програми в системата на професионалното образование и обучение и участието в ученето през целия живот се е увеличило. В началото на 2015 г. парламентът прие Закон за образованието за възрастни и Закон за професиите. Повишаването на привлекателността на професионалното образование и обучение и чиракуването остават като предизвикателство. Системите за научни изследвания и иновации и сътрудничеството между бизнеса и заведенията за висше образование и научноизследователските институции са се подобрили. Въпреки това по всичко изглежда, че липсва координация по отношение на публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите по линия на стратегията за научни изследвания, развитие и иновации и по стратегията за растеж в сферата на предприемачеството, и това подпомагане следва да се съсредоточи върху ограничен брой области за интелигентна специализация. Системата за висше образование, особено в областта на науката и технологиите, все още се нуждае от по-добро адаптиране спрямо нуждите на бизнеса и научноизследователските институции. Инвестирането в интелектуална собственост е слабо и малко дружества си сътрудничат с научноизследователски институции. |
| --- | --- |

(10)

В началото на 2014 г. правителството прие стратегия за учене през целия живот, а през март 2015 г. бяха представени програми за нейното изпълнение. Провежда се реформа на учебните програми в системата на професионалното образование и обучение и участието в ученето през целия живот се е увеличило. В началото на 2015 г. парламентът прие Закон за образованието за възрастни и Закон за професиите. Повишаването на привлекателността на професионалното образование и обучение и чиракуването остават като предизвикателство. Системите за научни изследвания и иновации и сътрудничеството между бизнеса и заведенията за висше образование и научноизследователските институции са се подобрили. Въпреки това по всичко изглежда, че липсва координация по отношение на публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите по линия на стратегията за научни изследвания, развитие и иновации и по стратегията за растеж в сферата на предприемачеството, и това подпомагане следва да се съсредоточи върху ограничен брой области за интелигентна специализация. Системата за висше образование, особено в областта на науката и технологиите, все още се нуждае от по-добро адаптиране спрямо нуждите на бизнеса и научноизследователските институции. Инвестирането в интелектуална собственост е слабо и малко дружества си сътрудничат с научноизследователски институции.

| (11) | В рамките на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Естония предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(11)

В рамките на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Естония предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (12) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(12)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (13) | В рамките на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(13)

В рамките на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

| 1. | Да избягва отклоняването от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. |
| --- | --- |

1.

Да избягва отклоняването от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г.

| 2. | Да подобри участието на пазара на труда, включително чрез осъществяване на реформата относно работоспособността. Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да предприеме действия за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Да осигури висококачествени социални услуги и наличност на услуги за грижи за децата на местно равнище. |
| --- | --- |

2.

Да подобри участието на пазара на труда, включително чрез осъществяване на реформата относно работоспособността. Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да предприеме действия за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Да осигури висококачествени социални услуги и наличност на услуги за грижи за децата на местно равнище.

| 3. | Да повиши участието в професионалното образование и обучение и практическата им насоченост спрямо нуждите на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на възможностите за чиракуване. Да насочи публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите към съгласувано изпълнение на ограничен брой области за интелигентна специализация. |
| --- | --- |

3.

Да повиши участието в професионалното образование и обучение и практическата им насоченост спрямо нуждите на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на възможностите за чиракуване. Да насочи публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите към съгласувано изпълнение на ограничен брой области за интелигентна специализация.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 25).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/42

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г.

(2015/C 272/12)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Ирландия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Ирландия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Ирландия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Ирландия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Ирландия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Ирландия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Ирландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, през 2013 г. Ирландия приключи програмата за финансова помощ на ЕС и МВФ и понастоящем е обект на последващ надзор по линия на тази програма и на европейския семестър. Въпреки значителното подобрение на икономическата перспектива, някои рискове продължават да изискват голямо внимание: големите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор; оставащите предизвикателства пред финансовия сектор, по-специално по отношение на рентабилността на банките; и адаптирането на пазара на труда, белязан от висока структурна безработица. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Ирландия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Ирландия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Ирландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, през 2013 г. Ирландия приключи програмата за финансова помощ на ЕС и МВФ и понастоящем е обект на последващ надзор по линия на тази програма и на европейския семестър. Въпреки значителното подобрение на икономическата перспектива, някои рискове продължават да изискват голямо внимание: големите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор; оставащите предизвикателства пред финансовия сектор, по-специално по отношение на рентабилността на банките; и адаптирането на пазара на труда, белязан от висока структурна безработица.

| (7) | На 29 април 2015 г. Ирландия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 29 април 2015 г. Ирландия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Понастоящем по отношение на Ирландия се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета срок. След това правителството планира да достигне средносрочната цел — балансиран бюджет в структурно изражение — до 2019 г. Правителството планира да намали номиналния дефицит до 2,3 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да се понижи от 109,7 % през 2014 г. до 105,0 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 89,4 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен през 2015 г. и реалистичен през 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г. Фискалната корекция за периода 2011—2015 г. се очаква да бъде под препоръчаното подобрение, но размерът на дискреционните мерки, предприети в рамките на програмата и след това, съответства на изискваното. Ако се предположи навременно и трайно коригиране на прекомерния дефицит, съгласно предвиденото, за Ирландия ще се прилагат предпазните мерки от Пакта от 2016 г. нататък. Не са описани достатъчно подробно мерките в подкрепа на планираните цели за дефицита и за напредък към постигането на средносрочната цел от 2016 г. нататък. Поради това, въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни структурни мерки през тази година. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Ирландия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем по отношение на Ирландия се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета срок. След това правителството планира да достигне средносрочната цел — балансиран бюджет в структурно изражение — до 2019 г. Правителството планира да намали номиналния дефицит до 2,3 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да се понижи от 109,7 % през 2014 г. до 105,0 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 89,4 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен през 2015 г. и реалистичен през 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г. Фискалната корекция за периода 2011—2015 г. се очаква да бъде под препоръчаното подобрение, но размерът на дискреционните мерки, предприети в рамките на програмата и след това, съответства на изискваното. Ако се предположи навременно и трайно коригиране на прекомерния дефицит, съгласно предвиденото, за Ирландия ще се прилагат предпазните мерки от Пакта от 2016 г. нататък. Не са описани достатъчно подробно мерките в подкрепа на планираните цели за дефицита и за напредък към постигането на средносрочната цел от 2016 г. нататък. Поради това, въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни структурни мерки през тази година. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Ирландия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Данъчните реформи допринесоха за фискалната корекция, но съществува възможност за допълнително намаляване на нарушенията, за подобряване на ефективността на данъчната система и за увеличаване на растежа ѝ и на екологосъобразността ѝ. Данъчното облагане на недвижимото имущество бе превърнато в постоянен данък, но данъчната основа продължава да бъде относително тясна, тъй като някои видове нежилищно имущество продължават да бъдат извън данъчната мрежа. На данъчното облагане на труда липсва опростеност поради сложните социални вноски. Данъчните основи за данъците върху потреблението и околната среда са ограничени от намалени ставки и освобождавания. Нулевата ставка и намалените ставки за ДДС правят данъка по-малко ефективен от средното за ЕС и изглежда няма систематична оценка на такива данъчни разходи. Допълнително може да се подобри ефективността на данъчните инструменти за околната среда и да се отстранят субсидиите, вредящи на околната среда. Неотдавнашните промени в правилата за местожителството за данъчни цели са подходящи, въпреки че може да е необходимо време, за да се оцени ефектът им. През последните години бяха предприети значителни реформи на фискалната рамка. Очаква се новите правила и процедури, по-специално в средносрочната рамка за разходите, да предоставят защита срещу процикличната фискална политика и са от решаващо значение за фискалната устойчивост. Съгласно действащите правила обаче правителството разполага със значителна свобода на действие за промяна на таваните на разходите отвъд предварително определени непредвидени разходи, което отслабва средносрочните бюджетни планове. |
| --- | --- |

(9)

Данъчните реформи допринесоха за фискалната корекция, но съществува възможност за допълнително намаляване на нарушенията, за подобряване на ефективността на данъчната система и за увеличаване на растежа ѝ и на екологосъобразността ѝ. Данъчното облагане на недвижимото имущество бе превърнато в постоянен данък, но данъчната основа продължава да бъде относително тясна, тъй като някои видове нежилищно имущество продължават да бъдат извън данъчната мрежа. На данъчното облагане на труда липсва опростеност поради сложните социални вноски. Данъчните основи за данъците върху потреблението и околната среда са ограничени от намалени ставки и освобождавания. Нулевата ставка и намалените ставки за ДДС правят данъка по-малко ефективен от средното за ЕС и изглежда няма систематична оценка на такива данъчни разходи. Допълнително може да се подобри ефективността на данъчните инструменти за околната среда и да се отстранят субсидиите, вредящи на околната среда. Неотдавнашните промени в правилата за местожителството за данъчни цели са подходящи, въпреки че може да е необходимо време, за да се оцени ефектът им. През последните години бяха предприети значителни реформи на фискалната рамка. Очаква се новите правила и процедури, по-специално в средносрочната рамка за разходите, да предоставят защита срещу процикличната фискална политика и са от решаващо значение за фискалната устойчивост. Съгласно действащите правила обаче правителството разполага със значителна свобода на действие за промяна на таваните на разходите отвъд предварително определени непредвидени разходи, което отслабва средносрочните бюджетни планове.

| (10) | Публичните разходи за здравеопазване са сравнително високи, въпреки че показателите за здравния статус на населението като цяло не са по-добри, отколкото в останалата част от ЕС. През последните години беше постигнато повишаване на ефективността. Здравната система се нуждае обаче от задълбочени структурни реформи за ограничаване на очакваното увеличение на разходите и за поддържането на добри здравни резултати в контекста на застаряването на населението. Ирландия има за цел да въведе универсална схема за здравно осигуряване от един стълб в средносрочен план и извършва реформи в рамките на стратегията за бъдещо здравеопазване. Осъществяват се междинни стъпки за въвеждане на всеобщо здравно осигуряване, за да се посрещнат някои от най-неотложните предизвикателства и да се подобри разходната ефективност. Ефективното разгръщане на инструменти на електронното здравеопазване, финансирането, основано на дейности, и подобряването на практиката по предписване на лекарствени продукти имат значителен потенциал за увеличаване на икономическата ефективност. В същото време продължава да съществува потенциал за намаляване на публичните разходи за лекарствени продукти, по-специално за патентовани лекарствени продукти, като тези разходи са значително над средните за ЕС. |
| --- | --- |

(10)

Публичните разходи за здравеопазване са сравнително високи, въпреки че показателите за здравния статус на населението като цяло не са по-добри, отколкото в останалата част от ЕС. През последните години беше постигнато повишаване на ефективността. Здравната система се нуждае обаче от задълбочени структурни реформи за ограничаване на очакваното увеличение на разходите и за поддържането на добри здравни резултати в контекста на застаряването на населението. Ирландия има за цел да въведе универсална схема за здравно осигуряване от един стълб в средносрочен план и извършва реформи в рамките на стратегията за бъдещо здравеопазване. Осъществяват се междинни стъпки за въвеждане на всеобщо здравно осигуряване, за да се посрещнат някои от най-неотложните предизвикателства и да се подобри разходната ефективност. Ефективното разгръщане на инструменти на електронното здравеопазване, финансирането, основано на дейности, и подобряването на практиката по предписване на лекарствени продукти имат значителен потенциал за увеличаване на икономическата ефективност. В същото време продължава да съществува потенциал за намаляване на публичните разходи за лекарствени продукти, по-специално за патентовани лекарствени продукти, като тези разходи са значително над средните за ЕС.

| (11) | Ирландия е една от страните в Съюза с най-голям дял на хората, живеещи в домакинства „с нисък интензитет на икономическа активност“. Това води до сериозни обществени предизвикателства и повишава риска от бедност сред децата. Понеже ниският интензитет на икономическа активност е особено сериозен сред домакинствата с един родител, делът на децата, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност, е почти три пъти над средната стойност за ЕС. Известен напредък бе постигнат при преодоляването на някои капани на икономическа неактивност чрез промяна в действието на някои социални плащания. Въпреки това достъпът до целодневни грижи за деца остава ограничен и скъп, което е пречка за участието в пазара на труда на жените и домакинствата с един родител. |
| --- | --- |

(11)

Ирландия е една от страните в Съюза с най-голям дял на хората, живеещи в домакинства „с нисък интензитет на икономическа активност“. Това води до сериозни обществени предизвикателства и повишава риска от бедност сред децата. Понеже ниският интензитет на икономическа активност е особено сериозен сред домакинствата с един родител, делът на децата, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност, е почти три пъти над средната стойност за ЕС. Известен напредък бе постигнат при преодоляването на някои капани на икономическа неактивност чрез промяна в действието на някои социални плащания. Въпреки това достъпът до целодневни грижи за деца остава ограничен и скъп, което е пречка за участието в пазара на труда на жените и домакинствата с един родител.

| (12) | С постигането на по-здрава макроикономическа среда цялостното състояние на МСП се подобри, но те са изправени пред много контрастни финансови положения; относително малка част все още страда от наследените проблеми и в тях са съсредоточени нуждите на сектора от допълнително намаляване на задлъжнялостта. Търсенето на кредити също показва признаци на възстановяване. МСП разчитат силно на банково финансиране за инвестициите, а небанковите източници на финансиране са относително слабо развити. С набирането на скорост на възстановяването и на възвръщането на местното търсене е вероятно да се увеличат ограниченията в предлагането, освен ако каналите за предоставяне на кредити не се възстановят по подходящ начин и не се разнообразят източниците на финансиране; това е от съществено значение за перспективите за инвестиции и растеж. Значителни политически инициативи бяха предприети в подкрепа на достъпа на МСП до финансиране и за предлагане на нови продукти с по-голяма продължителност. Те включват създаването на Стратегическата банкова корпорация в Ирландия (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), Ирландския стратегически инвестиционен фонд (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) и други схеми. Въпреки това, макар и все още на ранен етап, някои от тези схеми досега са използвани само в ограничена степен, а ефективността и въздействието на SBCI и ISIF могат да бъдат преценени само в светлината на придобития опит. |
| --- | --- |

(12)

С постигането на по-здрава макроикономическа среда цялостното състояние на МСП се подобри, но те са изправени пред много контрастни финансови положения; относително малка част все още страда от наследените проблеми и в тях са съсредоточени нуждите на сектора от допълнително намаляване на задлъжнялостта. Търсенето на кредити също показва признаци на възстановяване. МСП разчитат силно на банково финансиране за инвестициите, а небанковите източници на финансиране са относително слабо развити. С набирането на скорост на възстановяването и на възвръщането на местното търсене е вероятно да се увеличат ограниченията в предлагането, освен ако каналите за предоставяне на кредити не се възстановят по подходящ начин и не се разнообразят източниците на финансиране; това е от съществено значение за перспективите за инвестиции и растеж. Значителни политически инициативи бяха предприети в подкрепа на достъпа на МСП до финансиране и за предлагане на нови продукти с по-голяма продължителност. Те включват създаването на Стратегическата банкова корпорация в Ирландия (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), Ирландския стратегически инвестиционен фонд (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) и други схеми. Въпреки това, макар и все още на ранен етап, някои от тези схеми досега са използвани само в ограничена степен, а ефективността и въздействието на SBCI и ISIF могат да бъдат преценени само в светлината на придобития опит.

| (13) | Ирландия отбеляза добър напредък в преструктурирането, свиването и рекапитализацията на ирландските банки. Профилите на банките относно финансирането се върнаха към нормалното, а рентабилността продължава да се подобрява. Въпреки това наследените предизвикателства продължават да бъдат от съществено значение. Големият брой необслужвани кредити намалява твърде бавно и продължава да се отразява неблагоприятно на капацитета на банките да поддържат възстановяването на икономиката. Тези кредити представляват 23,2 % от общото количество на кредитите в трите основни местни банки през четвъртото тримесечие на 2014 г. — един от най-високите проценти в Съюза. Въпреки че банките продължават да изпълняват целите за преструктуриране на просрочените ипотечни кредити, просрочените кредити с най-дълъг срок (над 720 дни) продължават да се увеличат и нарастват до 9,8 % от общите салда по заеми през четвъртото тримесечие на 2014 г. Отбелязва се напредък в прилагането на устойчиви решения за преструктуриране; през април Централната банка на Ирландия изиска от банките да разполагат с въведени решения за повечето кредитополучатели до края на 2015 г. Банките разчитат обаче в значителна степен на стандартни техники на самоограничение, включващи разсрочване на плащането на главницата или лихвите, а не намаляването им. Банките също продължават да зависят в значителна степен от съдебни производства като начин за убеждаване на клиентите с просрочени кредити да предприемат действия. Планираното въвеждане на централен кредитен регистър напредва твърде бавно, въпреки че той е от ключово значение за подобряване на надзора, на процеса по сключване на договори за кредит и на управлението на риска. |
| --- | --- |

(13)

Ирландия отбеляза добър напредък в преструктурирането, свиването и рекапитализацията на ирландските банки. Профилите на банките относно финансирането се върнаха към нормалното, а рентабилността продължава да се подобрява. Въпреки това наследените предизвикателства продължават да бъдат от съществено значение. Големият брой необслужвани кредити намалява твърде бавно и продължава да се отразява неблагоприятно на капацитета на банките да поддържат възстановяването на икономиката. Тези кредити представляват 23,2 % от общото количество на кредитите в трите основни местни банки през четвъртото тримесечие на 2014 г. — един от най-високите проценти в Съюза. Въпреки че банките продължават да изпълняват целите за преструктуриране на просрочените ипотечни кредити, просрочените кредити с най-дълъг срок (над 720 дни) продължават да се увеличат и нарастват до 9,8 % от общите салда по заеми през четвъртото тримесечие на 2014 г. Отбелязва се напредък в прилагането на устойчиви решения за преструктуриране; през април Централната банка на Ирландия изиска от банките да разполагат с въведени решения за повечето кредитополучатели до края на 2015 г. Банките разчитат обаче в значителна степен на стандартни техники на самоограничение, включващи разсрочване на плащането на главницата или лихвите, а не намаляването им. Банките също продължават да зависят в значителна степен от съдебни производства като начин за убеждаване на клиентите с просрочени кредити да предприемат действия. Планираното въвеждане на централен кредитен регистър напредва твърде бавно, въпреки че той е от ключово значение за подобряване на надзора, на процеса по сключване на договори за кредит и на управлението на риска.

| (14) | Ситуацията на пазара на труда се подобри от 2013 г. насам, като бяха създадени нови работни места в частния сектор, а безработицата постоянно намаляваше. Въпреки това процентът на безработицата все още е висок и дългосрочната безработица продължава да буди сериозно безпокойство. Съществува риск част от цикличната безработица да се превърне в структурна, тъй като с ребалансирането на икономиката се появиха несъответствия между търсените и предлаганите умения. Младежката безработица продължава да бъде много по-висока, отколкото в периода преди кризата. Реформите за активизиране постигнаха значителен напредък през последните години, но продължават да съществуват някои опасения относно ефективността на съществуващите политики за активизиране и програми за обучение, както и на способността на службите по заетостта да постигат резултати в необходимия мащаб. Наскоро предприетата инициатива Job Path представлява положителна промяна; ефективността ѝ ще трябва да бъде проверена. В миналото допълнителното образование и системата за обучение не бяха ефективни в осигуряването на уменията, от които се нуждае ребалансираната икономика, а реформите бяха започнати едва наскоро. |
| --- | --- |

(14)

Ситуацията на пазара на труда се подобри от 2013 г. насам, като бяха създадени нови работни места в частния сектор, а безработицата постоянно намаляваше. Въпреки това процентът на безработицата все още е висок и дългосрочната безработица продължава да буди сериозно безпокойство. Съществува риск част от цикличната безработица да се превърне в структурна, тъй като с ребалансирането на икономиката се появиха несъответствия между търсените и предлаганите умения. Младежката безработица продължава да бъде много по-висока, отколкото в периода преди кризата. Реформите за активизиране постигнаха значителен напредък през последните години, но продължават да съществуват някои опасения относно ефективността на съществуващите политики за активизиране и програми за обучение, както и на способността на службите по заетостта да постигат резултати в необходимия мащаб. Наскоро предприетата инициатива Job Path представлява положителна промяна; ефективността ѝ ще трябва да бъде проверена. В миналото допълнителното образование и системата за обучение не бяха ефективни в осигуряването на уменията, от които се нуждае ребалансираната икономика, а реформите бяха започнати едва наскоро.

| (15) | Разходите за правни услуги продължават да бъдат високи и все още трябва да се коригират в съответствие с други професионални услуги. Корекцията е важна, тъй като правните услуги са принос към всички сектори на икономиката и цената им оказва влияние върху конкурентоспособността на Ирландия. Реформата на регулаторната рамка за правни услуги с оглед повишаване на конкуренцията и намаляване на разходите е отдавнашен проект, с който се ангажираха органите. Въпреки това не бе приет законът за регулиране на правните услуги, публикуван през 2011 г. В допълнение, действително намаляване на разходите може да се постигне само ако разпоредбите, свързани с подобряване на конкуренцията и намаляване на разходите на планираната регулаторна рамка, бъдат запазени и включени в наредбите, които ще бъдат издадени от Органа за регулиране на правните услуги, който предстои да бъде създаден. Следователно Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в тази област в рамките на европейския семестър. |
| --- | --- |

(15)

Разходите за правни услуги продължават да бъдат високи и все още трябва да се коригират в съответствие с други професионални услуги. Корекцията е важна, тъй като правните услуги са принос към всички сектори на икономиката и цената им оказва влияние върху конкурентоспособността на Ирландия. Реформата на регулаторната рамка за правни услуги с оглед повишаване на конкуренцията и намаляване на разходите е отдавнашен проект, с който се ангажираха органите. Въпреки това не бе приет законът за регулиране на правните услуги, публикуван през 2011 г. В допълнение, действително намаляване на разходите може да се постигне само ако разпоредбите, свързани с подобряване на конкуренцията и намаляване на разходите на планираната регулаторна рамка, бъдат запазени и включени в наредбите, които ще бъдат издадени от Органа за регулиране на правните услуги, който предстои да бъде създаден. Следователно Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в тази област в рамките на европейския семестър.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Ирландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Ирландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу.

| (18) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 4 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 4 по-долу.

| (19) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Ирландия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(19)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Ирландия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

| 1. | Да гарантира трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да използва извънредните печалби от икономическите и финансовите условия, които са по-добри от очакваното, за да ускори намалението на дефицита и дълга. Да ограничи съществуващите дискреционни правомощия за промяна на разходните тавани, надхвърлящи конкретните и предварително определени непредвидени разходи. Да разшири данъчната основа и да преразгледа данъчните разходи, включително за данъците върху добавената стойност. |
| --- | --- |

1.

Да гарантира трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да използва извънредните печалби от икономическите и финансовите условия, които са по-добри от очакваното, за да ускори намалението на дефицита и дълга. Да ограничи съществуващите дискреционни правомощия за промяна на разходните тавани, надхвърлящи конкретните и предварително определени непредвидени разходи. Да разшири данъчната основа и да преразгледа данъчните разходи, включително за данъците върху добавената стойност.

| 2. | Да предприеме мерки за увеличаване на разходната ефективност на системата на здравеопазване, включително чрез намаляване на разходите за патентованите лекарства и чрез постепенно въвеждане на адекватни практики по предписване на лекарства. Да въведе финансиране, основано на дейности, в рамките на държавната болнична система. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме мерки за увеличаване на разходната ефективност на системата на здравеопазване, включително чрез намаляване на разходите за патентованите лекарства и чрез постепенно въвеждане на адекватни практики по предписване на лекарства. Да въведе финансиране, основано на дейности, в рамките на държавната болнична система.

| 3. | Да предприеме стъпки за увеличаване на интензитета на икономическа активност на домакинствата и да отстрани риска от бедност сред децата чрез постепенно намаляване на оттеглянето на обезщетенията и допълнителните плащания след връщане към заетост и чрез по-добър достъп до целодневни грижи за деца на достъпни цени. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме стъпки за увеличаване на интензитета на икономическа активност на домакинствата и да отстрани риска от бедност сред децата чрез постепенно намаляване на оттеглянето на обезщетенията и допълнителните плащания след връщане към заетост и чрез по-добър достъп до целодневни грижи за деца на достъпни цени.

| 4. | Да установи трайни решения за преструктуриране за по-голямата част от просрочените ипотечни кредити до края на 2015 г. и да засили мерките за мониторинг от страна на Централната банка на Ирландия. Да гарантира, че решенията за преструктуриране на заемите за МСП в затруднено положение и за остатъчните заеми за търговски недвижими имоти са устойчиви, като оцени допълнително резултатите на банките спрямо собствените им цели. Да предприеме необходимите стъпки, за да гарантира, че до 2016 г. функционира централен кредитен регистър. |
| --- | --- |

4.

Да установи трайни решения за преструктуриране за по-голямата част от просрочените ипотечни кредити до края на 2015 г. и да засили мерките за мониторинг от страна на Централната банка на Ирландия. Да гарантира, че решенията за преструктуриране на заемите за МСП в затруднено положение и за остатъчните заеми за търговски недвижими имоти са устойчиви, като оцени допълнително резултатите на банките спрямо собствените им цели. Да предприеме необходимите стъпки, за да гарантира, че до 2016 г. функционира централен кредитен регистър.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия, 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 29).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/46

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г.

(2015/C 272/13)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политиките си по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политиките си по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Испания беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Испания беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Испания. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Испания препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Испания съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, въпреки наличието на известни подобрения в баланса по текущата сметка и усилията за значително намаляване на задлъжнялостта през последните години, рисковете, свързани с високите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор, както и силно отрицателната нетна международна инвестиционна позиция, трябва да се следят отблизо, особено в условията на много висока безработица. От решаващо значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху Икономическия и паричен съюз. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Испания. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Испания препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Испания съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, въпреки наличието на известни подобрения в баланса по текущата сметка и усилията за значително намаляване на задлъжнялостта през последните години, рисковете, свързани с високите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор, както и силно отрицателната нетна международна инвестиционна позиция, трябва да се следят отблизо, особено в условията на много висока безработица. От решаващо значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху Икономическия и паричен съюз.

| (7) | На 30 април 2015 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне целите съгласно EDP за номинален дефицит от 4,2 % от БВП през 2015 г. и от 2,8 % от БВП през 2016 г.. Правителството планира да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност се очаква съотношението на държавния дълг спрямо БВП да достигне своя връх през 2015 г. със стойност 98,9 % и постепенно да намалее до 93,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2015 г. и оптимистичен след това. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда дефицит от 4,5 % от БВП за 2015 г. и 3,5 % от БВП за 2016 г. Следователно съществува риск целите за номиналния дефицит за 2015 и 2016 г. да не бъдат постигнати. Освен това се очаква планираното фискално усилие от Испания през периода 2013—2016 г. да бъде под препоръчаното ниво и през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Испания да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Испания постигна известен напредък за погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. През 2014 г. Испания отбеляза също известен напредък в набелязването на предложения за модернизиране на здравеопазването, образованието и социалните разходи на регионално равнище, въпреки че в крайна сметка тези предложения не бяха приети. При все това законодателството за въвеждане на правило за разходите на регионално равнище за фармацевтични продукти и здравно обслужване беше прието на 28 май 2015 г. |
| --- | --- |

(8)

По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне целите съгласно EDP за номинален дефицит от 4,2 % от БВП през 2015 г. и от 2,8 % от БВП през 2016 г.. Правителството планира да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност се очаква съотношението на държавния дълг спрямо БВП да достигне своя връх през 2015 г. със стойност 98,9 % и постепенно да намалее до 93,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2015 г. и оптимистичен след това. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда дефицит от 4,5 % от БВП за 2015 г. и 3,5 % от БВП за 2016 г. Следователно съществува риск целите за номиналния дефицит за 2015 и 2016 г. да не бъдат постигнати. Освен това се очаква планираното фискално усилие от Испания през периода 2013—2016 г. да бъде под препоръчаното ниво и през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Испания да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Испания постигна известен напредък за погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. През 2014 г. Испания отбеляза също известен напредък в набелязването на предложения за модернизиране на здравеопазването, образованието и социалните разходи на регионално равнище, въпреки че в крайна сметка тези предложения не бяха приети. При все това законодателството за въвеждане на правило за разходите на регионално равнище за фармацевтични продукти и здравно обслужване беше прието на 28 май 2015 г.

| (9) | Прилагането на предпазните, корективните и изпълнителните мерки, съдържащи се в органичния закон за бюджетната стабилност и финансовата устойчивост, напредва бавно. Ефективността на разходите в сектора на здравеопазването се подобри, но от съществено значение остава да се задържи под контрол нарастването на разходите за фармацевтични продукти, и по-специално да се наблюдават тези разходи в болниците. Дефицитът в електроенергийната система на практика беше премахнат считано от 2014 г. и беше разгледан проблемът с изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали, като по този начин бяха намалени разходите за държавата. Испания обаче не е въвела система за провеждане на независими оценки на бъдещи големи инфраструктурни проекти. На последно място, въпреки че наличието на данни за изпълнението на бюджета се е увеличило значително, съществуват възможности за подобрение на регионално равнище, като се гарантира спазването на принципа на закона за стабилността относно прозрачността и многогодишността, сближаването на публичните счетоводни правила и правилното използване на извънбюджетните сметки. |
| --- | --- |

(9)

Прилагането на предпазните, корективните и изпълнителните мерки, съдържащи се в органичния закон за бюджетната стабилност и финансовата устойчивост, напредва бавно. Ефективността на разходите в сектора на здравеопазването се подобри, но от съществено значение остава да се задържи под контрол нарастването на разходите за фармацевтични продукти, и по-специално да се наблюдават тези разходи в болниците. Дефицитът в електроенергийната система на практика беше премахнат считано от 2014 г. и беше разгледан проблемът с изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали, като по този начин бяха намалени разходите за държавата. Испания обаче не е въвела система за провеждане на независими оценки на бъдещи големи инфраструктурни проекти. На последно място, въпреки че наличието на данни за изпълнението на бюджета се е увеличило значително, съществуват възможности за подобрение на регионално равнище, като се гарантира спазването на принципа на закона за стабилността относно прозрачността и многогодишността, сближаването на публичните счетоводни правила и правилното използване на извънбюджетните сметки.

| (10) | В областта на данъчното облагане беше постигнат известен напредък с въвеждането на цялостна данъчна реформа, с която данъчната система се опростява и става по-благоприятстваща растежа и създаването на работни места. На 20 ноември 2014 г. беше приета данъчна реформа, която беше планирано да влезе в сила през януари 2015 г., и обхваща подоходното и корпоративното облагане. Известен напредък беше постигнат и по отношение на борбата с данъчните измами, но в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда, напредъкът беше ограничен. Добре напредва преструктурирането на испанския банков сектор, и по-специално на банките, които са получили държавна помощ. Същевременно неотдавнашните мерки за насърчаване на достъпа до небанково финансиране подобриха, поне до известна степен, достъпа до финансиране за предприятията, особено с оглед на високата степен, в която испанските дружества зависят от кредитиране от банките. Пълното прилагане на тези реформи е от ключово значение, за да се улесни преразпределението на ресурсите и да се подпомогне текущото коригиране. Постигнат беше известен напредък за премахването на оставащите пречки в системата за разглеждане на корпоративната несъстоятелност, а на 27 февруари 2015 г. беше приет кралски указ-закон за личната несъстоятелност. Необходимо е обаче допълнително подобряване на административния и съдебния капацитет за разглеждането на случаите на несъстоятелност. |
| --- | --- |

(10)

В областта на данъчното облагане беше постигнат известен напредък с въвеждането на цялостна данъчна реформа, с която данъчната система се опростява и става по-благоприятстваща растежа и създаването на работни места. На 20 ноември 2014 г. беше приета данъчна реформа, която беше планирано да влезе в сила през януари 2015 г., и обхваща подоходното и корпоративното облагане. Известен напредък беше постигнат и по отношение на борбата с данъчните измами, но в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда, напредъкът беше ограничен. Добре напредва преструктурирането на испанския банков сектор, и по-специално на банките, които са получили държавна помощ. Същевременно неотдавнашните мерки за насърчаване на достъпа до небанково финансиране подобриха, поне до известна степен, достъпа до финансиране за предприятията, особено с оглед на високата степен, в която испанските дружества зависят от кредитиране от банките. Пълното прилагане на тези реформи е от ключово значение, за да се улесни преразпределението на ресурсите и да се подпомогне текущото коригиране. Постигнат беше известен напредък за премахването на оставащите пречки в системата за разглеждане на корпоративната несъстоятелност, а на 27 февруари 2015 г. беше приет кралски указ-закон за личната несъстоятелност. Необходимо е обаче допълнително подобряване на административния и съдебния капацитет за разглеждането на случаите на несъстоятелност.

| (11) | Високата дългосрочна безработица и сегментацията на пазара на труда продължават да затрудняват растежа на производителността и имат отрицателен ефект върху условията на труд в Испания. Във връзка с това и предвид много високото равнище на безработицата, заплатите за някои сектори и дружества в краткосрочен план може да е необходимо да нарастват по-бавно от производителността, за да се създадат работни места и да се постигне по-нататъшно повишаване на конкурентоспособността. Социалните партньори постигнаха всеобхватно междуотраслово предварително споразумение за периода 2015—2017 г. В това предварително споразумение се отбелязва значението на възприемането (при преговори на равнище на отделните сектори и дружества) на принципа, според който трудовите възнаграждения се променят в зависимост от междудружествените различия в производителността. Въпреки регулаторните реформи делът на работната сила с временна заетост остава висок и засяга в особена степен младите хора и нискоквалифицираните работници. Освен това, изглежда все още не се използват в пълна степен нововъведените видове договори за служителите в МСП и стимулите за насърчаване на работодателите да наемат персонал за неограничен период от време. Испанските органи съобщиха, че до май 2016 г. ще бъде извършена оценка на субсидиите, предлагани на работодателите за наемане на нови служители.
  Резултатите на публичната служба по заетостта и на агенциите, на които са възложени услуги, са от съществено значение за осигуряване на ефективността и адекватното насочване на активните политики на пазара на труда и политиките за активизиране, включително ефективната преквалификация, за да се даде възможност на хората да се преместят в сектори, където се създават повече работни места. Испания отбеляза ограничен напредък в ускоряването на процеса на модернизиране на публичните служби по заетостта и преодоляване на регионалните различия. |
| --- | --- |

(11)

Високата дългосрочна безработица и сегментацията на пазара на труда продължават да затрудняват растежа на производителността и имат отрицателен ефект върху условията на труд в Испания. Във връзка с това и предвид много високото равнище на безработицата, заплатите за някои сектори и дружества в краткосрочен план може да е необходимо да нарастват по-бавно от производителността, за да се създадат работни места и да се постигне по-нататъшно повишаване на конкурентоспособността. Социалните партньори постигнаха всеобхватно междуотраслово предварително споразумение за периода 2015—2017 г. В това предварително споразумение се отбелязва значението на възприемането (при преговори на равнище на отделните сектори и дружества) на принципа, според който трудовите възнаграждения се променят в зависимост от междудружествените различия в производителността. Въпреки регулаторните реформи делът на работната сила с временна заетост остава висок и засяга в особена степен младите хора и нискоквалифицираните работници. Освен това, изглежда все още не се използват в пълна степен нововъведените видове договори за служителите в МСП и стимулите за насърчаване на работодателите да наемат персонал за неограничен период от време. Испанските органи съобщиха, че до май 2016 г. ще бъде извършена оценка на субсидиите, предлагани на работодателите за наемане на нови служители.

Резултатите на публичната служба по заетостта и на агенциите, на които са възложени услуги, са от съществено значение за осигуряване на ефективността и адекватното насочване на активните политики на пазара на труда и политиките за активизиране, включително ефективната преквалификация, за да се даде възможност на хората да се преместят в сектори, където се създават повече работни места. Испания отбеляза ограничен напредък в ускоряването на процеса на модернизиране на публичните служби по заетостта и преодоляване на регионалните различия.

| (12) | Младежката безработица в Испания продължава да е много висока (над 50 %), а делът на преждевременно напускащите училище е един от най-високите в Съюза. Испания е в процес на прилагане на новите образователни схеми, въведени със Закон No 8/2013 относно качеството на образованието, които имат за цел да повишат качеството на основното и средното образование. Постигнат беше ограничен напредък в по-доброто насочване на професионалното образование и обучение, за да отговаря на изискванията на пазара на труда, а усилията за по-добро сътрудничество между институциите за висше образование и работодателите изостават. Съществуват планове за разширяване на схемата за двойно професионално обучение през 2015 г., но продължава да има значителни разлики в прилагането ѝ в различните региони. Беше създаден специален комитет, който да разгледа доколко програмите за образование и обучение отговарят на нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

(12)

Младежката безработица в Испания продължава да е много висока (над 50 %), а делът на преждевременно напускащите училище е един от най-високите в Съюза. Испания е в процес на прилагане на новите образователни схеми, въведени със Закон No 8/2013 относно качеството на образованието, които имат за цел да повишат качеството на основното и средното образование. Постигнат беше ограничен напредък в по-доброто насочване на професионалното образование и обучение, за да отговаря на изискванията на пазара на труда, а усилията за по-добро сътрудничество между институциите за висше образование и работодателите изостават. Съществуват планове за разширяване на схемата за двойно професионално обучение през 2015 г., но продължава да има значителни разлики в прилагането ѝ в различните региони. Беше създаден специален комитет, който да разгледа доколко програмите за образование и обучение отговарят на нуждите на пазара на труда.

| (13) | Испания отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността на своята система за социална закрила. Страната въведе нова програма за активиране за дългосрочно безработните лица, която съчетава подпомагане на доходите и помощ при търсене на работа. Ефективността на програмите за социално подпомагане обаче беше намалена поради ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби и несъвместимостта на различните схеми за минимален доход. Изправена пред високи равнища на бедност, особено сред домакинствата с ниски доходи и с деца, Испания отбеляза ограничен напредък за по-доброто насочване на схемите за подпомагане на семействата и социалните грижи. |
| --- | --- |

(13)

Испания отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността на своята система за социална закрила. Страната въведе нова програма за активиране за дългосрочно безработните лица, която съчетава подпомагане на доходите и помощ при търсене на работа. Ефективността на програмите за социално подпомагане обаче беше намалена поради ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби и несъвместимостта на различните схеми за минимален доход. Изправена пред високи равнища на бедност, особено сред домакинствата с ниски доходи и с деца, Испания отбеляза ограничен напредък за по-доброто насочване на схемите за подпомагане на семействата и социалните грижи.

| (14) | Структурните реформи трябва да включват премахване на пречките, които възпрепятстват разрастването на предприятията, подпомагане на МСП да разширят своите пазари и насърчаване на иновациите, увеличаване на капацитета за износ, стимулиране на създаването на работни места, и да помагат на компаниите да се конкурират по-ефективно, включително на вътрешните пазари, и да подобрят общата производителност. Испания започна да разглежда причините за високия дял на малки и микропредприятия в своята икономика. Проучването на причините, поради които предприятията остават малки, ще позволи на правителството да премахне регулаторните пречки, които не дават възможност на дружествата да се разрастват. Въпреки че бе постигнат известен напредък в прилагането на Закон No 20/2013 за единство на пазара, все още съществуват закъснения на регионално равнище на държавното управление. Не всички региони вече са изпълнили Закона за регламентиране на разрешителните в областта на околната среда. Не е постигнат напредък по отношение на приемането на реформата на професионалните услуги и на професионалните сдружения. Потенциалът за растеж на Испания продължава да бъде ограничаван от структурни слабости в системата за научни изследвания и иновации. Ето защо продължава да е от съществено значение установяването на нови източници на финансиране, обезпечаването на ефективно и ефикасно използване на ресурсите, създаването на новата агенция за научни изследвания и насърчаването на мерки за по-благоприятна за иновациите бизнес среда. |
| --- | --- |

(14)

Структурните реформи трябва да включват премахване на пречките, които възпрепятстват разрастването на предприятията, подпомагане на МСП да разширят своите пазари и насърчаване на иновациите, увеличаване на капацитета за износ, стимулиране на създаването на работни места, и да помагат на компаниите да се конкурират по-ефективно, включително на вътрешните пазари, и да подобрят общата производителност. Испания започна да разглежда причините за високия дял на малки и микропредприятия в своята икономика. Проучването на причините, поради които предприятията остават малки, ще позволи на правителството да премахне регулаторните пречки, които не дават възможност на дружествата да се разрастват. Въпреки че бе постигнат известен напредък в прилагането на Закон No 20/2013 за единство на пазара, все още съществуват закъснения на регионално равнище на държавното управление. Не всички региони вече са изпълнили Закона за регламентиране на разрешителните в областта на околната среда. Не е постигнат напредък по отношение на приемането на реформата на професионалните услуги и на професионалните сдружения. Потенциалът за растеж на Испания продължава да бъде ограничаван от структурни слабости в системата за научни изследвания и иновации. Ето защо продължава да е от съществено значение установяването на нови източници на финансиране, обезпечаването на ефективно и ефикасно използване на ресурсите, създаването на новата агенция за научни изследвания и насърчаването на мерки за по-благоприятна за иновациите бизнес среда.

| (15) | Беше постигнат известен напредък по отношение на железопътната мрежа, като бяха предприети мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт. На 4 юли 2014 г. Съветът на министрите прие Кралски указ-закон 8/2014, с който се създава фонд за подобряване на сухопътния достъп до морските пристанища. |
| --- | --- |

(15)

Беше постигнат известен напредък по отношение на железопътната мрежа, като бяха предприети мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт. На 4 юли 2014 г. Съветът на министрите прие Кралски указ-закон 8/2014, с който се създава фонд за подобряване на сухопътния достъп до морските пристанища.

| (16) | Испания отбеляза напредък при прилагане на препоръките на комитета за реформа на публичната администрация на всички равнища на управление. Бяха предприети важни стъпки за подобряване на прозрачността на административните решения, но не бе постигнат напредък при укрепването на системите за надзор, по-специално в обществените поръчки на регионално и местно равнище. Не бяха взети мерки за укрепване на надзорните правомощия в сферата на обществените поръчки и градоустройственото планиране. Ограничен бе напредъкът по отношение на приемането на съдебните реформи, насочени към подобряване на ефективността на съдебната система: на 27 февруари 2015 г. в парламента бяха внесени проектозакони за съдебната система и за гражданското производство, които включват някои реформи; в парламента се разглеждат проектозакони за правната помощ и за охранителната компетентност. Постигнат бе известен напредък при изпълнението на приетите реформи, включително Oficina Judicial, реформата, която въвежда цифровизация на правосъдието и подобрява оперативната съвместимост на електронните системи на регионите за управление на делата. Необходими са усилия в тази област. |
| --- | --- |

(16)

Испания отбеляза напредък при прилагане на препоръките на комитета за реформа на публичната администрация на всички равнища на управление. Бяха предприети важни стъпки за подобряване на прозрачността на административните решения, но не бе постигнат напредък при укрепването на системите за надзор, по-специално в обществените поръчки на регионално и местно равнище. Не бяха взети мерки за укрепване на надзорните правомощия в сферата на обществените поръчки и градоустройственото планиране. Ограничен бе напредъкът по отношение на приемането на съдебните реформи, насочени към подобряване на ефективността на съдебната система: на 27 февруари 2015 г. в парламента бяха внесени проектозакони за съдебната система и за гражданското производство, които включват някои реформи; в парламента се разглеждат проектозакони за правната помощ и за охранителната компетентност. Постигнат бе известен напредък при изпълнението на приетите реформи, включително Oficina Judicial, реформата, която въвежда цифровизация на правосъдието и подобрява оперативната съвместимост на електронните системи на регионите за управление на делата. Необходими са усилия в тази област.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Испания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Испания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

| (18) | В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (19) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като страна, чиято парична единица е еврото, Испания следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като страна, чиято парична единица е еврото, Испания следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите структурни мерки през 2015 и 2016 г., и да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на дефицита и дълга. Да засили прозрачността и отчетността по отношение на регионалните публични финанси. Да подобри ефективността на разходите в сектора на здравеопазването и да рационализира разходите на болниците за фармацевтични продукти. |
| --- | --- |

1.

Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите структурни мерки през 2015 и 2016 г., и да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на дефицита и дълга. Да засили прозрачността и отчетността по отношение на регионалните публични финанси. Да подобри ефективността на разходите в сектора на здравеопазването и да рационализира разходите на болниците за фармацевтични продукти.

| 2. | Да завърши реформата на сектора на спестовните банки, в това число посредством законодателни мерки, и да завърши преструктурирането и приватизацията на спестовните банки, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

2.

Да завърши реформата на сектора на спестовните банки, в това число посредством законодателни мерки, и да завърши преструктурирането и приватизацията на спестовните банки, които са държавна собственост.

| 3. | Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да предприеме мерки за повишаване на качеството и ефективността на помощта и съветите при търсенето на работа, включително като част от борбата с младежката безработица. Да рационализира схемите за минимален доход и за подкрепа на семейството и да насърчава регионалната мобилност. |
| --- | --- |

3.

Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да предприеме мерки за повишаване на качеството и ефективността на помощта и съветите при търсенето на работа, включително като част от борбата с младежката безработица. Да рационализира схемите за минимален доход и за подкрепа на семейството и да насърчава регионалната мобилност.

| 4. | Да премахне пречките, които възпрепятстват дружествата да се разрастват, включително произтичащите от уредбите, при които условията зависят от размера на дружествата; да приеме планираната реформа на професионалните услуги; да ускори прилагането на закона за единството на пазара. |
| --- | --- |

4.

Да премахне пречките, които възпрепятстват дружествата да се разрастват, включително произтичащите от уредбите, при които условията зависят от размера на дружествата; да приеме планираната реформа на професионалните услуги; да ускори прилагането на закона за единството на пазара.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Испания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 35).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/51

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Франция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г.

(2015/C 272/14)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта (3). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта (3). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Франция за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта за бюджетен план на Франция за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Франция за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта за бюджетен план на Франция за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Франция беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Франция беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Франция. В него бе оценен напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че във Франция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специално наблюдение. По специално, в условията на нисък растеж и ниска инфлация, съчетани със слаба рентабилност на дружествата, и предвид недостатъчната политическа реакция до този момент е налице съществено нарастване на рисковете, произтичащи от разходната и неразходната конкурентоспособност, както и от високата задлъжнялост — по-специално държавния дълг — която продължава да се покачва. От огромно значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — за икономическия и паричен съюз в по-широк план. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Франция. В него бе оценен напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че във Франция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специално наблюдение. По специално, в условията на нисък растеж и ниска инфлация, съчетани със слаба рентабилност на дружествата, и предвид недостатъчната политическа реакция до този момент е налице съществено нарастване на рисковете, произтичащи от разходната и неразходната конкурентоспособност, както и от високата задлъжнялост — по-специално държавния дълг — която продължава да се покачва. От огромно значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — за икономическия и паричен съюз в по-широк план.

| (7) | На 30 април 2015 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Франция понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., в съответствие с препоръката на Съвета от 10 март 2015 г., и да постигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,4 % от БВП до 2018 г. (6). Въпреки плановете на правителството да спази целите за номиналния дефицит, определени от Съвета, структурната корекция (7), планирана за периода 2015—2017 г., е под препоръчаното равнище. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството очаква съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 97 % през 2016 г., преди да спадне на 95,5 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. На 10 юни 2015 г. Франция представи доклад за предприетите действия, който съдържаше допълнителна информация за планираните през периода 2015—2017 г. мерки. След като направи оценка на доклада, на 1 юли 2015 г. Комисията публикува съобщение, в което посочи, че процедурата при прекомерен дефицит трябва да бъде временно прекратена. Като се има предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., която бе актуализирана, за да се вземе под внимание представеният от Франция доклад за предприетите действия, се очаква целта на номиналния дефицит за 2015 г. да бъде 3,8 % от БВП, с което се спазва целта от 4 % от БВП, определена от Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Въпреки това, очакваната за тази година структурна корекция ще е под препоръчаната от Съвета. По отношение на 2016 г., като се взема предвид допълнителната информация в доклада на Франция за предприетите действия, актуализираната прогноза на Комисията е, че номиналният дефицит ще достигне 3,4 % от БВП, което съответства на препоръчаното целево равнище. Очаква се обаче препоръчаната от Съвета фискална консолидация да не бъде постигната. В препоръката на Съвета от 10 март 2015 г. се настоява за оценка на планираните за 2016 г. и 2017 г. основни мерки, каквато не беше включена в доклада за предприетите действия.
  И накрая, законът за програмиране на публичните финанси не беше актуализиран, както беше препоръчано от Съвета. Като цяло, прилаганата от Франция стратегия за консолидиране разчита основно на подобряване на цикличните условия и поддържане на среда с ниски лихвени проценти и следователно е изложена на рискове. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. и съобщението на Комисията от 1 юли 2015 г. Съветът смята, че в общи линии Франция спазва разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За да се гарантира обаче трайна корекция на прекомерния дефицит до определения срок, бюджетната стратегия ще трябва да се укрепи и допълни от цялостни и амбициозни структурни реформи. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Франция понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., в съответствие с препоръката на Съвета от 10 март 2015 г., и да постигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,4 % от БВП до 2018 г. (6). Въпреки плановете на правителството да спази целите за номиналния дефицит, определени от Съвета, структурната корекция (7), планирана за периода 2015—2017 г., е под препоръчаното равнище. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството очаква съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 97 % през 2016 г., преди да спадне на 95,5 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. На 10 юни 2015 г. Франция представи доклад за предприетите действия, който съдържаше допълнителна информация за планираните през периода 2015—2017 г. мерки. След като направи оценка на доклада, на 1 юли 2015 г. Комисията публикува съобщение, в което посочи, че процедурата при прекомерен дефицит трябва да бъде временно прекратена. Като се има предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., която бе актуализирана, за да се вземе под внимание представеният от Франция доклад за предприетите действия, се очаква целта на номиналния дефицит за 2015 г. да бъде 3,8 % от БВП, с което се спазва целта от 4 % от БВП, определена от Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Въпреки това, очакваната за тази година структурна корекция ще е под препоръчаната от Съвета. По отношение на 2016 г., като се взема предвид допълнителната информация в доклада на Франция за предприетите действия, актуализираната прогноза на Комисията е, че номиналният дефицит ще достигне 3,4 % от БВП, което съответства на препоръчаното целево равнище. Очаква се обаче препоръчаната от Съвета фискална консолидация да не бъде постигната. В препоръката на Съвета от 10 март 2015 г. се настоява за оценка на планираните за 2016 г. и 2017 г. основни мерки, каквато не беше включена в доклада за предприетите действия.

И накрая, законът за програмиране на публичните финанси не беше актуализиран, както беше препоръчано от Съвета. Като цяло, прилаганата от Франция стратегия за консолидиране разчита основно на подобряване на цикличните условия и поддържане на среда с ниски лихвени проценти и следователно е изложена на рискове. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. и съобщението на Комисията от 1 юли 2015 г. Съветът смята, че в общи линии Франция спазва разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За да се гарантира обаче трайна корекция на прекомерния дефицит до определения срок, бюджетната стратегия ще трябва да се укрепи и допълни от цялостни и амбициозни структурни реформи.

| (9) | От решаващо значение ще бъде да се засилят прегледите на разходите и да се набележат обширни области за съкращения на разходите, така че те да могат да доведат до очакваните резултати. Франция следва да се погрижи при целите за намаляване на разходите да се взема под внимание почти нулевата инфлация. Същевременно икономиите, произтичащи от по-малките от очакваните разходи за държавния дълг в резултат на по-ниските лихвени проценти, следва да бъдат насочени към намаляване на дефицита. Наред с това, не може да се постигнат значителни краткосрочни икономии без сериозно да се забави нарастването на разходите за социално осигуряване, които през 2014 г. са представлявали 26 % от БВП, т.е. почти половината от общите разходи за публичния сектор. За периода 2015—2017 г. са планирани икономии от разходите за здравеопазване в размер на 11 милиарда евро, но са необходими допълнителни усилия за ограничаване на увеличаването на разходите в тази област. Възможно е по-специално да се приложат политики за допълнително ограничаване на разходите в областта на лекарствените цени и болничните разходи. До 2020 г. пенсионната система ще продължи да бъде изправена пред дефицити и предишните пенсионни реформи няма да са достатъчни за тяхното премахване. В частност, схемите за държавните служители и за работещите в дружествата, контролирани от държавата, продължават да тежат върху цялостния пенсионен дефицит. Освен това, макроикономическата ситуация оказва голямо въздействие върху устойчивостта на пенсионната система, и по-специално върху ситуацията при схемите за допълнително пенсионно осигуряване. Необходими са решителни действия, за да се възстанови финансовата стабилност на системата за допълнително пенсионно осигуряване. |
| --- | --- |

(9)

От решаващо значение ще бъде да се засилят прегледите на разходите и да се набележат обширни области за съкращения на разходите, така че те да могат да доведат до очакваните резултати. Франция следва да се погрижи при целите за намаляване на разходите да се взема под внимание почти нулевата инфлация. Същевременно икономиите, произтичащи от по-малките от очакваните разходи за държавния дълг в резултат на по-ниските лихвени проценти, следва да бъдат насочени към намаляване на дефицита. Наред с това, не може да се постигнат значителни краткосрочни икономии без сериозно да се забави нарастването на разходите за социално осигуряване, които през 2014 г. са представлявали 26 % от БВП, т.е. почти половината от общите разходи за публичния сектор. За периода 2015—2017 г. са планирани икономии от разходите за здравеопазване в размер на 11 милиарда евро, но са необходими допълнителни усилия за ограничаване на увеличаването на разходите в тази област. Възможно е по-специално да се приложат политики за допълнително ограничаване на разходите в областта на лекарствените цени и болничните разходи. До 2020 г. пенсионната система ще продължи да бъде изправена пред дефицити и предишните пенсионни реформи няма да са достатъчни за тяхното премахване. В частност, схемите за държавните служители и за работещите в дружествата, контролирани от държавата, продължават да тежат върху цялостния пенсионен дефицит. Освен това, макроикономическата ситуация оказва голямо въздействие върху устойчивостта на пенсионната система, и по-специално върху ситуацията при схемите за допълнително пенсионно осигуряване. Необходими са решителни действия, за да се възстанови финансовата стабилност на системата за допълнително пенсионно осигуряване.

| (10) | Франция е предприела реформа на местната администрация, с която се цели повишаване на ефикасността на системата. Тя следва да продължи да прилага планираното намаляване на безвъзмездните средства, предоставяни от централното държавно управление, и да засили контрола върху разходите на органите за местно самоуправление като въведе таван за годишния ръст на данъчните приходи на въпросните органи, вземайки предвид съществуващите тавани за редица местни данъци. Необходими са също действия за овладяване на повишаването на административните разходи на местните власти. |
| --- | --- |

(10)

Франция е предприела реформа на местната администрация, с която се цели повишаване на ефикасността на системата. Тя следва да продължи да прилага планираното намаляване на безвъзмездните средства, предоставяни от централното държавно управление, и да засили контрола върху разходите на органите за местно самоуправление като въведе таван за годишния ръст на данъчните приходи на въпросните органи, вземайки предвид съществуващите тавани за редица местни данъци. Необходими са също действия за овладяване на повишаването на административните разходи на местните власти.

| (11) | Предприети са политически мерки за намаляване на разходите за труд и за подобряване на маржовете за печалба на дружествата, по-конкретно чрез отпускане на данъчния кредит за конкурентоспособност и заетост в размер на 20 милиарда евро и чрез допълнително намаляване с 10 милиарда евро на социалноосигурителните вноски за сметка на работодателите, планирано в рамките на Пакта за отговорност и солидарност. Тези две мерки представляват 1,5 % от БВП и следва да допринесат за намаляване на разликата в данъчното облагане на труда между Франция и средното равнище за еврозоната. Прилагането на тези мерки следва да продължи през 2016 г., но като се има предвид високата им цена за държавния бюджет, е важно да се оцени тяхната ефективност от гледна точка на дружествата. При тази оценка следва да се обърне особено внимание на липсата на гъвкавост, отразяваща се върху пазара на труда и продуктовия пазар, и особено на тази, засягаща заплатите. Разходите за труд при минимална работна заплата остават високи в сравнение с другите държави членки. Минималната работна заплата следва да се развива по начин, благоприятстващ в по-голяма степен конкурентоспособността и създаването на работни места. Освен това, в контекста на ниска инфлация автоматичното ѝ индексиране може да доведе до повишаване на заплатите, надхвърлящо необходимото за запазването на покупателната способност. |
| --- | --- |

(11)

Предприети са политически мерки за намаляване на разходите за труд и за подобряване на маржовете за печалба на дружествата, по-конкретно чрез отпускане на данъчния кредит за конкурентоспособност и заетост в размер на 20 милиарда евро и чрез допълнително намаляване с 10 милиарда евро на социалноосигурителните вноски за сметка на работодателите, планирано в рамките на Пакта за отговорност и солидарност. Тези две мерки представляват 1,5 % от БВП и следва да допринесат за намаляване на разликата в данъчното облагане на труда между Франция и средното равнище за еврозоната. Прилагането на тези мерки следва да продължи през 2016 г., но като се има предвид високата им цена за държавния бюджет, е важно да се оцени тяхната ефективност от гледна точка на дружествата. При тази оценка следва да се обърне особено внимание на липсата на гъвкавост, отразяваща се върху пазара на труда и продуктовия пазар, и особено на тази, засягаща заплатите. Разходите за труд при минимална работна заплата остават високи в сравнение с другите държави членки. Минималната работна заплата следва да се развива по начин, благоприятстващ в по-голяма степен конкурентоспособността и създаването на работни места. Освен това, в контекста на ниска инфлация автоматичното ѝ индексиране може да доведе до повишаване на заплатите, надхвърлящо необходимото за запазването на покупателната способност.

| (12) | Франция следва да предприеме решителни действия за премахване на регулаторните прагове, съдържащи се в нормативната уредба в областта на трудовото право и счетоводството, които ограничават растежа на френските дружества, и по-специално на МСП. Като цяло, съществуват възможности за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, търговията на дребно и мрежовите индустрии. Редица нормативни актове и тарифи, отнасящи се за регулираните професии, ограничават икономическата дейност. Чрез новия закон за икономическия растеж, стопанската дейност и равните икономически възможности бяха предприети нови мерки за повишаване на конкуренцията сред юридическите професии и тяхното прилагане ще бъде от решаващо значение, за да се гарантира, че пречките са действително премахнати. Франция следва също така да предприеме действия за премахване на пречките в други сектори, по-специално в сектора на здравеопазването. Принципът за изчерпателно изброяване — numerus clausus — по отношение на достъпа до професиите в областта на здравеопазването все още пречи на достъпа до услугите и може да бъде преразгледан, без да се излагат на риск качеството и безопасността. |
| --- | --- |

(12)

Франция следва да предприеме решителни действия за премахване на регулаторните прагове, съдържащи се в нормативната уредба в областта на трудовото право и счетоводството, които ограничават растежа на френските дружества, и по-специално на МСП. Като цяло, съществуват възможности за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, търговията на дребно и мрежовите индустрии. Редица нормативни актове и тарифи, отнасящи се за регулираните професии, ограничават икономическата дейност. Чрез новия закон за икономическия растеж, стопанската дейност и равните икономически възможности бяха предприети нови мерки за повишаване на конкуренцията сред юридическите професии и тяхното прилагане ще бъде от решаващо значение, за да се гарантира, че пречките са действително премахнати. Франция следва също така да предприеме действия за премахване на пречките в други сектори, по-специално в сектора на здравеопазването. Принципът за изчерпателно изброяване — numerus clausus — по отношение на достъпа до професиите в областта на здравеопазването все още пречи на достъпа до услугите и може да бъде преразгледан, без да се излагат на риск качеството и безопасността.

| (13) | През 2014 г. съотношението между данъците и БВП беше 45,8 % — едно от най-високите в Съюза. Данъчните ставки при корпоративното данъчно облагане са високи и влияят отрицателно върху инвестициите на френските дружества. Реалната данъчна ставка, заплащана от дружествата, възлиза средно на 38,3 %, което е едно от най-високите нива в Съюза. В допълнение към текущото постепенно премахване на допълнителния данък „солидарност“ върху дружествата и намаляването на законоустановената ставка на 28 % през 2020 г., Франция следва да увеличи усилията си в краткосрочен план с цел постигане на корпоративно облагане, благоприятстващо растежа и инвестициите. Необходими са усилия за опростяване на данъчната система чрез премахване на неефикасните данъци. Установено бе, че има над 100 данъка, които носят малко или никакви приходи, и тяхното премахване би могло да опрости процедурите за дружествата и домакинствата. |
| --- | --- |

(13)

През 2014 г. съотношението между данъците и БВП беше 45,8 % — едно от най-високите в Съюза. Данъчните ставки при корпоративното данъчно облагане са високи и влияят отрицателно върху инвестициите на френските дружества. Реалната данъчна ставка, заплащана от дружествата, възлиза средно на 38,3 %, което е едно от най-високите нива в Съюза. В допълнение към текущото постепенно премахване на допълнителния данък „солидарност“ върху дружествата и намаляването на законоустановената ставка на 28 % през 2020 г., Франция следва да увеличи усилията си в краткосрочен план с цел постигане на корпоративно облагане, благоприятстващо растежа и инвестициите. Необходими са усилия за опростяване на данъчната система чрез премахване на неефикасните данъци. Установено бе, че има над 100 данъка, които носят малко или никакви приходи, и тяхното премахване би могло да опрости процедурите за дружествата и домакинствата.

| (14) | През 2014 г. равнището на безработицата във Франция остана високо, а дългосрочната безработица се задълбочи, което е отражение на слабия икономически растеж. Общото равнище на безработицата беше 10,2 %, в сравнение с 10,3 % през 2013 г. и 7,5 % през 2008 г., като тя засяга особено силно младите хора, по-възрастните работници и нискоквалифицираните работници. Франция е засегната от сегментация на пазара на труда, която се характеризира с все по-голям брой временни трудови договори при назначаване на работници и служители. Целенасочените усилия за намаляване на степента на сегментиране, по-специално чрез по-високи социалноосигурителни вноски за много краткосрочните договори, не са успели да променят тази тенденция. Преразглеждането на нормативната уредба за трудовите договори би могло да спомогне за намаляване на сегментацията. Наскоро проведените реформи са създали само ограничени възможности за работодателите да се отклоняват от браншовите споразумения чрез споразумения на дружествено равнище. Това ограничава способността на предприятията да адаптират работната сила според нуждите си. На отраслите и предприятията е предоставена възможност да определят гъвкаво, за всеки отделен случай и след преговори със социалните партньори при какви условия работното време следва да се отклони от законоустановените 35 часа седмично, като това обаче е свързано със съществени последици по отношение на разходите. Законът, с който бяха създадени т.нар. accords de maintien de l'emploi, не доведе до очакваните резултати. Много малко дружества са се възползвали от новите разпоредби, позволяващи постигане на споразумения в рамките на предприятието с цел да се повиши гъвкавостта на условията на труд. Тази схема следва да бъде преразгледана, за да се предоставят повече възможности на дружествата да адаптират заплащането и работното време спрямо икономическото си положение. |
| --- | --- |

(14)

През 2014 г. равнището на безработицата във Франция остана високо, а дългосрочната безработица се задълбочи, което е отражение на слабия икономически растеж. Общото равнище на безработицата беше 10,2 %, в сравнение с 10,3 % през 2013 г. и 7,5 % през 2008 г., като тя засяга особено силно младите хора, по-възрастните работници и нискоквалифицираните работници. Франция е засегната от сегментация на пазара на труда, която се характеризира с все по-голям брой временни трудови договори при назначаване на работници и служители. Целенасочените усилия за намаляване на степента на сегментиране, по-специално чрез по-високи социалноосигурителни вноски за много краткосрочните договори, не са успели да променят тази тенденция. Преразглеждането на нормативната уредба за трудовите договори би могло да спомогне за намаляване на сегментацията. Наскоро проведените реформи са създали само ограничени възможности за работодателите да се отклоняват от браншовите споразумения чрез споразумения на дружествено равнище. Това ограничава способността на предприятията да адаптират работната сила според нуждите си. На отраслите и предприятията е предоставена възможност да определят гъвкаво, за всеки отделен случай и след преговори със социалните партньори при какви условия работното време следва да се отклони от законоустановените 35 часа седмично, като това обаче е свързано със съществени последици по отношение на разходите. Законът, с който бяха създадени т.нар. accords de maintien de l'emploi, не доведе до очакваните резултати. Много малко дружества са се възползвали от новите разпоредби, позволяващи постигане на споразумения в рамките на предприятието с цел да се повиши гъвкавостта на условията на труд. Тази схема следва да бъде преразгледана, за да се предоставят повече възможности на дружествата да адаптират заплащането и работното време спрямо икономическото си положение.

| (15) | Продължителното влошаване на ситуацията на пазара на труда се е отразило върху системата за обезщетения при безработица, поставяйки под въпрос устойчивостта на модела. Новото споразумение относно системата за обезщетения при безработица, което е в сила от 1 юли 2014 г., е недостатъчно за намаляване на дефицита. Очаква се различните мерки, които бяха въведени, да доведат до икономии в размер на 0,3 милиарда евро през 2014 г. и още 0,8 милиарда евро през 2015 г. При все това, прогнозите все още са за нарастване на дефицита на системата от 3,9 милиарда евро през 2014 г. на 4,4 милиарда евро през 2015 г., което ще доведе до допълнително нарастване на дълга на системата до 25,9 милиарда евро. Необходими са структурни мерки, за да се гарантира жизнеспособността на системата. По-специално, условията за допустимост, структурата за постепенно намаляване на обезщетенията и коефициентите за заместване на работниците с най-високи възнаграждения следва да се преразгледат от социалните партньори, отговарящи за управлението на системата. |
| --- | --- |

(15)

Продължителното влошаване на ситуацията на пазара на труда се е отразило върху системата за обезщетения при безработица, поставяйки под въпрос устойчивостта на модела. Новото споразумение относно системата за обезщетения при безработица, което е в сила от 1 юли 2014 г., е недостатъчно за намаляване на дефицита. Очаква се различните мерки, които бяха въведени, да доведат до икономии в размер на 0,3 милиарда евро през 2014 г. и още 0,8 милиарда евро през 2015 г. При все това, прогнозите все още са за нарастване на дефицита на системата от 3,9 милиарда евро през 2014 г. на 4,4 милиарда евро през 2015 г., което ще доведе до допълнително нарастване на дълга на системата до 25,9 милиарда евро. Необходими са структурни мерки, за да се гарантира жизнеспособността на системата. По-специално, условията за допустимост, структурата за постепенно намаляване на обезщетенията и коефициентите за заместване на работниците с най-високи възнаграждения следва да се преразгледат от социалните партньори, отговарящи за управлението на системата.

| (16) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Франция през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Франция през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Франция, като становището (8) му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Франция, като становището (8) му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (19) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (9). Като държава, чиято парична единица е еврото, Франция следва да гарантира също пълното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(19)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (9). Като държава, чиято парична единица е еврото, Франция следва да гарантира също пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

| 1. | Да гарантира предприемането на ефективни действия съгласно процедурата при прекомерен дефицит, както и извършването на трайна корекция на прекомерния дефицит до 2017 г., посредством подобряване на бюджетната стратегия, като се вземат необходимите мерки за всички години и като се използват всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и дълга. Да посочи съкращенията на разходите, предвидени за тези години, и да предостави независима оценка на въздействието на ключовите мерки. |
| --- | --- |

1.

Да гарантира предприемането на ефективни действия съгласно процедурата при прекомерен дефицит, както и извършването на трайна корекция на прекомерния дефицит до 2017 г., посредством подобряване на бюджетната стратегия, като се вземат необходимите мерки за всички години и като се използват всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и дълга. Да посочи съкращенията на разходите, предвидени за тези години, и да предостави независима оценка на въздействието на ключовите мерки.

| 2. | Да увеличи усилията за осигуряване на ефективността на прегледите на разходите, да продължи оценките на публичните политики и да определи възможностите за икономии във всички подсектори на държавното управление, включително социалното осигуряване и местното самоуправление. Да предприеме мерки за ограничаване на увеличаването на административните разходи на местните власти. Да предприеме допълнителни мерки за привеждане на пенсионната система в равновесие, по-специално като гарантира до март 2016 г., че финансовото положение на системите за допълнително пенсионно осигуряване е устойчиво в дългосрочен план. |
| --- | --- |

2.

Да увеличи усилията за осигуряване на ефективността на прегледите на разходите, да продължи оценките на публичните политики и да определи възможностите за икономии във всички подсектори на държавното управление, включително социалното осигуряване и местното самоуправление. Да предприеме мерки за ограничаване на увеличаването на административните разходи на местните власти. Да предприеме допълнителни мерки за привеждане на пенсионната система в равновесие, по-специално като гарантира до март 2016 г., че финансовото положение на системите за допълнително пенсионно осигуряване е устойчиво в дългосрочен план.

| 3. | Да гарантира поддържане на намалените разходи за труд, дължащи се на данъчния кредит за конкурентоспособността и заетостта и на пакта за отговорност и солидарност, по-специално посредством прилагането им през 2016 г. съгласно предвиденото. Да изготви оценка за ефективността на тези схеми в контекста на липса на гъвкавост на пазара на труда и на стоковия пазар. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да проведе реформа на процеса на определяне на заплатите, за да се гарантира, че те се променят в съответствие с производителността. Да гарантира, че промените в размера на минималната заплата съответстват на целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

3.

Да гарантира поддържане на намалените разходи за труд, дължащи се на данъчния кредит за конкурентоспособността и заетостта и на пакта за отговорност и солидарност, по-специално посредством прилагането им през 2016 г. съгласно предвиденото. Да изготви оценка за ефективността на тези схеми в контекста на липса на гъвкавост на пазара на труда и на стоковия пазар. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да проведе реформа на процеса на определяне на заплатите, за да се гарантира, че те се променят в съответствие с производителността. Да гарантира, че промените в размера на минималната заплата съответстват на целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността.

| 4. | До края на 2015 г. да намали регулаторните препятствия пред растежа на дружествата, по-специално чрез преглед на критериите, основани на тяхната големина, в нормативните актове, за да се избегнат праговите ефекти. Да премахне ограниченията за достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване, извън юридическите професии, и по-специално по отношение на професиите в областта на здравеопазването — считано от 2015 г. |
| --- | --- |

4.

До края на 2015 г. да намали регулаторните препятствия пред растежа на дружествата, по-специално чрез преглед на критериите, основани на тяхната големина, в нормативните актове, за да се избегнат праговите ефекти. Да премахне ограниченията за достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване, извън юридическите професии, и по-специално по отношение на професиите в областта на здравеопазването — считано от 2015 г.

| 5. | Да опрости и подобри ефикасността на данъчната система, по-специално чрез премахване на неефикасните данъчни разходи. С цел насърчаване на инвестициите, да предприеме действия за намаляване на данъците върху производството и на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък, като същевременно разшири данъчната основа по отношение на потреблението. Да вземе мерки, считано от 2015 г., за премахване на неефикасните данъци, носещи малко или никакви приходи. |
| --- | --- |

5.

Да опрости и подобри ефикасността на данъчната система, по-специално чрез премахване на неефикасните данъчни разходи. С цел насърчаване на инвестициите, да предприеме действия за намаляване на данъците върху производството и на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък, като същевременно разшири данъчната основа по отношение на потреблението. Да вземе мерки, считано от 2015 г., за премахване на неефикасните данъци, носещи малко или никакви приходи.

| 6. | Да извърши реформа на трудовото законодателство, за да създаде повече стимули за работодателите да наемат работна ръка на безсрочни договори. Да улесни въвеждането, на равнище дружество и на браншово равнище, на дерогации от общите разпоредби, по-специално по отношение на работното време. Да измени до края на 2015 г. закона за създаване на accords de maintien de l'emploi с цел да се увеличи ползването на предоставяните от него възможности от страна на дружествата. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да предприеме действия за реформиране на системата за обезщетения при безработица, за да се възстанови нейната бюджетна устойчивост и да се създадат повече стимули за завръщане на работа. |
| --- | --- |

6.

Да извърши реформа на трудовото законодателство, за да създаде повече стимули за работодателите да наемат работна ръка на безсрочни договори. Да улесни въвеждането, на равнище дружество и на браншово равнище, на дерогации от общите разпоредби, по-специално по отношение на работното време. Да измени до края на 2015 г. закона за създаване на accords de maintien de l'emploi с цел да се увеличи ползването на предоставяните от него възможности от страна на дружествата. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да предприеме действия за реформиране на системата за обезщетения при безработица, за да се възстанови нейната бюджетна устойчивост и да се създадат повече стимули за завръщане на работа.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 42).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Правителството е ревизирало средносрочната си цел, определяйки структурен дефицит от 0,4 % от БВП, докато при предишната програма за стабилност той беше 0,25 % от БВП. Тази цел се предвижда да бъде постигната една година по-късно от предвиденото в миналогодишната програма за стабилност.

6

(7)  Структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за стабилност, следвайки общоприетата методология.

7

(8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97

8

(9)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

9

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/56

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Хърватия за 2015 г.

(2015/C 272/15)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политиките си по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политиките си по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната конвергентна програма на Хърватия за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната конвергентна програма на Хърватия за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Хърватия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Хърватия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално в условията на нисък растеж, забавено преструктуриране на предприятията и незначителна ефективност на заетостта е налице съществено увеличаване на рисковете, свързани с ниската конкурентоспособност, високите външни задължения и нарастващия държавен дълг в съчетание със слабо управление от страна на публичния сектор. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Хърватия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Хърватия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално в условията на нисък растеж, забавено преструктуриране на предприятията и незначителна ефективност на заетостта е налице съществено увеличаване на рисковете, свързани с ниската конкурентоспособност, високите външни задължения и нарастващия държавен дълг в съчетание със слабо управление от страна на публичния сектор.

| (7) | През март 2015 г. след публикуването на доклада за страната хърватските органи започнаха диалог със службите на Комисията относно реформите, които са най-необходими за преодоляване на прекомерните макроикономически дисбаланси. Органите подходиха към диалога по конструктивен начин и обявиха редица подходящи мерки, включително намаляване на парафискалните такси през 2016 г. и 2017 г., рационализиране на системата на държавните агенции и регионалните звена на централната държавна администрация, стимулиране на доброволното сливане на местните административни единици, намаляване на правната несигурност и укрепване на Държавната служба за одит. Подробно бяха формулирани планове за реформи в редица други области, като например намаляване на административната тежест за предприятията и подобряване на управлението на държавните предприятия. Въпреки това равнището на амбиция остава под очакванията в редица области, по-специално по отношение на затягането на правилата за ранно пенсиониране и публикуването и прилагането на изводите от прегледа на разходите, въпреки че бяха представени някои допълнителни мерки, които частично компенсират недостига. |
| --- | --- |

(7)

През март 2015 г. след публикуването на доклада за страната хърватските органи започнаха диалог със службите на Комисията относно реформите, които са най-необходими за преодоляване на прекомерните макроикономически дисбаланси. Органите подходиха към диалога по конструктивен начин и обявиха редица подходящи мерки, включително намаляване на парафискалните такси през 2016 г. и 2017 г., рационализиране на системата на държавните агенции и регионалните звена на централната държавна администрация, стимулиране на доброволното сливане на местните административни единици, намаляване на правната несигурност и укрепване на Държавната служба за одит. Подробно бяха формулирани планове за реформи в редица други области, като например намаляване на административната тежест за предприятията и подобряване на управлението на държавните предприятия. Въпреки това равнището на амбиция остава под очакванията в редица области, по-специално по отношение на затягането на правилата за ранно пенсиониране и публикуването и прилагането на изводите от прегледа на разходите, въпреки че бяха представени някои допълнителни мерки, които частично компенсират недостига.

| (8) | Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., което не е в съответствие с препоръчания от Съвета краен срок — 2016 г. Правителството планира постепенното намаляване на номиналния дефицит до 5,0 % от БВП през 2015 г., 3,9 % през 2016 г. и допълнително до 2,7 % от БВП през 2017 г. Според конвергентната програма съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 92,5 % през 2017 г. и като цяло да се стабилизира на 92,4 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози изглежда леко оптимистичен, тъй като растежът е съпоставим, а усилието за консолидация, на което се основава, е по-високо в конвергентната програма, отколкото в прогнозата на Комисията. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2015 г. нататък са описани само частично. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. навременно и трайно коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2016 г. не се очаква. Въз основа на размера на предприетите дискреционни мерки фискалното усилие през 2014 г. е в съответствие с препоръката на Съвета. Това важи и при стойностите с натрупване за 2014 г. и 2015 г. въпреки прогнозирания недостиг през 2015 г. Въпреки това (коригираното) изменение в структурното салдо за периода 2014—2015 г. е по-ниско от препоръчаната стойност. През 2016 г. фискалното усилие е по-ниско от посоченото в препоръката на Съвета. Поради това ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на конвергентната програма и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Хърватия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., което не е в съответствие с препоръчания от Съвета краен срок — 2016 г. Правителството планира постепенното намаляване на номиналния дефицит до 5,0 % от БВП през 2015 г., 3,9 % през 2016 г. и допълнително до 2,7 % от БВП през 2017 г. Според конвергентната програма съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 92,5 % през 2017 г. и като цяло да се стабилизира на 92,4 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози изглежда леко оптимистичен, тъй като растежът е съпоставим, а усилието за консолидация, на което се основава, е по-високо в конвергентната програма, отколкото в прогнозата на Комисията. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2015 г. нататък са описани само частично. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. навременно и трайно коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2016 г. не се очаква. Въз основа на размера на предприетите дискреционни мерки фискалното усилие през 2014 г. е в съответствие с препоръката на Съвета. Това важи и при стойностите с натрупване за 2014 г. и 2015 г. въпреки прогнозирания недостиг през 2015 г. Въпреки това (коригираното) изменение в структурното салдо за периода 2014—2015 г. е по-ниско от препоръчаната стойност. През 2016 г. фискалното усилие е по-ниско от посоченото в препоръката на Съвета. Поради това ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на конвергентната програма и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Хърватия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | На 23 април 2015 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 23 април 2015 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Хърватия в момента преразглежда своите разходи с оглед постигането на ефективност, по-специално на разходите за работни заплати, социално осигуряване и субсидии и осигуряването на достатъчен фискален капацитет, за да се даде приоритет на насърчаващи растежа разходи и инвестиции. Приходите на Хърватия от постоянните данъци върху недвижимото имущество като дял от БВП са сред най-ниските в Съюза. През последната година бяха предприети стъпки за подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително мерки за борба с измамите с ДДС, и сега са необходими действия. Фискалната рамка на Хърватия бе подпомогната от неотдавнашните реформи, но все още са налице значителни предизвикателства. Слабостите по отношение на ефективния контрол на разходите и последователното прилагане на бюджетните ограничения оказват отрицателно въздействие върху фискалната политика и одитните констатации. Бързо увеличаващият се публичен дълг налага много по-активен подход към управлението на публичния дълг. |
| --- | --- |

(10)

Хърватия в момента преразглежда своите разходи с оглед постигането на ефективност, по-специално на разходите за работни заплати, социално осигуряване и субсидии и осигуряването на достатъчен фискален капацитет, за да се даде приоритет на насърчаващи растежа разходи и инвестиции. Приходите на Хърватия от постоянните данъци върху недвижимото имущество като дял от БВП са сред най-ниските в Съюза. През последната година бяха предприети стъпки за подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително мерки за борба с измамите с ДДС, и сега са необходими действия. Фискалната рамка на Хърватия бе подпомогната от неотдавнашните реформи, но все още са налице значителни предизвикателства. Слабостите по отношение на ефективния контрол на разходите и последователното прилагане на бюджетните ограничения оказват отрицателно въздействие върху фискалната политика и одитните констатации. Бързо увеличаващият се публичен дълг налага много по-активен подход към управлението на публичния дълг.

| (11) | Пенсионната система страда от голям брой ранно пенсионирани лица, прекалено щедра система за ранно пенсиониране за някои професии и многобройни специални пенсионни схеми. Ранното напускане на пазара на труда е улеснено от сравнително ниските намаления на пенсиите или изобщо липсата на намаления за определени работници. Разликата между минималната възраст за ранно пенсиониране и законоустановената пенсионна възраст също е голяма в сравнение със средната стойност за ЕС, която е под три години. Освен това системата е силно фрагментирана, което свива разходите за нормалните пенсии. В резултат съотношението на ползите в пенсионната система е по-ниско отколкото в повечето държави членки, въпреки че разходите са сравними. Що се отнася до сектора на здравеопазването, периодично просрочените задължения продължават да пораждат фискални рискове. Предприети са мерки за рационализиране на финансирането на болниците, но съществуват рискове за изпълнението. Десетпроцентното увеличение на бюджета покрива само частично нуждите от финансиране, като ще трябва да се направят допълнителни икономии по отношение на ефективността, за да се гарантира пълното премахване на просрочените задължения до 2017 г. |
| --- | --- |

(11)

Пенсионната система страда от голям брой ранно пенсионирани лица, прекалено щедра система за ранно пенсиониране за някои професии и многобройни специални пенсионни схеми. Ранното напускане на пазара на труда е улеснено от сравнително ниските намаления на пенсиите или изобщо липсата на намаления за определени работници. Разликата между минималната възраст за ранно пенсиониране и законоустановената пенсионна възраст също е голяма в сравнение със средната стойност за ЕС, която е под три години. Освен това системата е силно фрагментирана, което свива разходите за нормалните пенсии. В резултат съотношението на ползите в пенсионната система е по-ниско отколкото в повечето държави членки, въпреки че разходите са сравними. Що се отнася до сектора на здравеопазването, периодично просрочените задължения продължават да пораждат фискални рискове. Предприети са мерки за рационализиране на финансирането на болниците, но съществуват рискове за изпълнението. Десетпроцентното увеличение на бюджета покрива само частично нуждите от финансиране, като ще трябва да се направят допълнителни икономии по отношение на ефективността, за да се гарантира пълното премахване на просрочените задължения до 2017 г.

| (12) | Ограниченото адаптиране на заплатите в периода след кризата изостри отрицателното въздействие върху заетостта. Комплексният анализ на определянето на заплатите и практиките за това определяне, завършен през 2014 г., разкри, че системата не е гъвкава, за да се адаптира към промените в макроикономическата среда. Конкретните слабости са свързани с големи различия между частния и публичния сектор, включително в държавните предприятия, разширяване на колективните трудови договори, така че в тях се включват лица, които не са ги подписали, и трудностите, свързани с прекратяването на остарелите споразумения. Анализът трябва да бъде последван от конкретни действия на политиката. Също така е важно да се наблюдават последиците от реформата на пазара на труда от 2013—2014 г. |
| --- | --- |

(12)

Ограниченото адаптиране на заплатите в периода след кризата изостри отрицателното въздействие върху заетостта. Комплексният анализ на определянето на заплатите и практиките за това определяне, завършен през 2014 г., разкри, че системата не е гъвкава, за да се адаптира към промените в макроикономическата среда. Конкретните слабости са свързани с големи различия между частния и публичния сектор, включително в държавните предприятия, разширяване на колективните трудови договори, така че в тях се включват лица, които не са ги подписали, и трудностите, свързани с прекратяването на остарелите споразумения. Анализът трябва да бъде последван от конкретни действия на политиката. Също така е важно да се наблюдават последиците от реформата на пазара на труда от 2013—2014 г.

| (13) | Работната сила е неблагоприятно засегната от бързото застаряване на населението, съчетано с ниски равнища на активност, по-специално за младите хора и работниците над 50-годишна възраст. Въпреки разширяването на обхвата на активните политики на пазара на труда и на разходите за тях техният ефект остава недостатъчен по отношение на дългосрочно безработните, по-възрастните работници и младите хора, които са никъде неработещи, неучещи и необучаващи се. Делът на лицата със завършено висше образование е сред най-ниските в Съюза. Несъответствията между търсените и предлаганите умения и слабостите в системата на образованието и обучението имат възпиращо действие за завършването на висше образование. Размерът на сивата икономика продължава да е трайно предизвикателство и води до широко разпространение на недеклариран труд. Мерките, които бяха определени в края на 2014 г. от комисията за борба срещу недекларирания труд, сега трябва да бъдат изпълнени. Понастоящем съществуват над 80 различни социални надбавки и програми. Консолидирането на обезщетенията е започнало, но са необходими допълнителни усилия за реформа през 2015 г. за подобряване на обхвата и адекватността на обезщетенията. |
| --- | --- |

(13)

Работната сила е неблагоприятно засегната от бързото застаряване на населението, съчетано с ниски равнища на активност, по-специално за младите хора и работниците над 50-годишна възраст. Въпреки разширяването на обхвата на активните политики на пазара на труда и на разходите за тях техният ефект остава недостатъчен по отношение на дългосрочно безработните, по-възрастните работници и младите хора, които са никъде неработещи, неучещи и необучаващи се. Делът на лицата със завършено висше образование е сред най-ниските в Съюза. Несъответствията между търсените и предлаганите умения и слабостите в системата на образованието и обучението имат възпиращо действие за завършването на висше образование. Размерът на сивата икономика продължава да е трайно предизвикателство и води до широко разпространение на недеклариран труд. Мерките, които бяха определени в края на 2014 г. от комисията за борба срещу недекларирания труд, сега трябва да бъдат изпълнени. Понастоящем съществуват над 80 различни социални надбавки и програми. Консолидирането на обезщетенията е започнало, но са необходими допълнителни усилия за реформа през 2015 г. за подобряване на обхвата и адекватността на обезщетенията.

| (14) | Разпределението на правомощията между националното и местното равнище е сложно и разпокъсано, което подкопава управлението на публичните финанси и ефективните публични разходи. Сегашното разпределение на функциите и административните слабости на местните органи пряко засягат редица области, като например събирането на данъци, предоставянето на социални обезщетения, управлението на европейските структурни фондове и Инвестиционния фонд, обществените поръчки и предоставянето на публични услуги. Като краткосрочна мярка органите възнамеряват да установят механизми, които да насърчават доброволното сливане или координиране на административните единици. В централната държавна администрация бяха предложени реформа и рационализация на системата на държавните агенции въз основа на анализ, завършен през 2014 г. |
| --- | --- |

(14)

Разпределението на правомощията между националното и местното равнище е сложно и разпокъсано, което подкопава управлението на публичните финанси и ефективните публични разходи. Сегашното разпределение на функциите и административните слабости на местните органи пряко засягат редица области, като например събирането на данъци, предоставянето на социални обезщетения, управлението на европейските структурни фондове и Инвестиционния фонд, обществените поръчки и предоставянето на публични услуги. Като краткосрочна мярка органите възнамеряват да установят механизми, които да насърчават доброволното сливане или координиране на административните единици. В централната държавна администрация бяха предложени реформа и рационализация на системата на държавните агенции въз основа на анализ, завършен през 2014 г.

| (15) | Стопанската среда в Хърватия страда от големи институционални слабости, включително законодателна нестабилност, слаб контрол на качеството на законодателството, високи разходи за постигане на съответствие, дискриминационни практики и прекомерни бариери за доставчиците на услуги, голяма административна тежест и множество парафискални такси, ниска степен на прозрачност и предвидимост в работата на административните органи, по-специално на местно равнище, неравномерно развити електронни комуникационни канали и дълги съдебни производства, по-специално в търговските съдилища, където е необходимо да се усъвършенства управлението на съдебните дела. Новата стратегия за борба с корупцията няма насоченост и не е достатъчно подробна; необходимо е това да бъде уредено посредством план за действие за нейното изпълнение. |
| --- | --- |

(15)

Стопанската среда в Хърватия страда от големи институционални слабости, включително законодателна нестабилност, слаб контрол на качеството на законодателството, високи разходи за постигане на съответствие, дискриминационни практики и прекомерни бариери за доставчиците на услуги, голяма административна тежест и множество парафискални такси, ниска степен на прозрачност и предвидимост в работата на административните органи, по-специално на местно равнище, неравномерно развити електронни комуникационни канали и дълги съдебни производства, по-специално в търговските съдилища, където е необходимо да се усъвършенства управлението на съдебните дела. Новата стратегия за борба с корупцията няма насоченост и не е достатъчно подробна; необходимо е това да бъде уредено посредством план за действие за нейното изпълнение.

| (16) | Надзорът на публичните предприятия е непълен по отношение на дружествата, установени на местно равнище, и дъщерните дружества на големи публични предприятия. Органите планират да намалят броя на „стратегическите“ дружества, както и да ускорят програмата за приватизация. Нужен е по-нататъшен напредък по отношение на качеството на управлението, включително чрез укрепване и хармонизиране на наблюдението в различни държавни предприятия. Назначаването на членовете на надзорния съвет се характеризира с липса на прозрачност и изискванията за компетентност са относително слаби, което възпрепятства доброто управление на публичната собственост. |
| --- | --- |

(16)

Надзорът на публичните предприятия е непълен по отношение на дружествата, установени на местно равнище, и дъщерните дружества на големи публични предприятия. Органите планират да намалят броя на „стратегическите“ дружества, както и да ускорят програмата за приватизация. Нужен е по-нататъшен напредък по отношение на качеството на управлението, включително чрез укрепване и хармонизиране на наблюдението в различни държавни предприятия. Назначаването на членовете на надзорния съвет се характеризира с липса на прозрачност и изискванията за компетентност са относително слаби, което възпрепятства доброто управление на публичната собственост.

| (17) | Да се въведе ефикасна и прозрачна рамка за ранно оздравяване и несъстоятелност е ключова предпоставка за облекчаване на значителната задлъжнялост, на която са подложени хърватските предприятия, и за насърчаване на култура на ранно преструктуриране и „втори шанс“. Оценката на законодателството относно процедурите, предшестващи производството по несъстоятелност, показва, че предварителната ефективност на настоящата законодателна рамка е сред най-ниските в Съюза. Реформа на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност вече е започнала, като парламентарното приемане е планирано през първата половина на 2015 г. Хърватската банка за възстановяване и развитие би могла да играе решаваща роля за възстановяването на Хърватия. Тя е пряко изложена на кредитен риск, който би могъл да повлияе на публичните финанси. Важно е тя да бъде поставена под финансов надзор и силно корпоративно управление. Има също така възможности за подобряване на структурата и прозрачността на нейните разпоредби за управление на отчетността. След появата на валутен и породен от валутата кредитен риск е необходимо дългосрочно решение, което да бъде пропорционално и справедливо, да има солидно правно основание и да акцентира върху подпомагането на повечето изпитващи затруднения заемополучатели. |
| --- | --- |

(17)

Да се въведе ефикасна и прозрачна рамка за ранно оздравяване и несъстоятелност е ключова предпоставка за облекчаване на значителната задлъжнялост, на която са подложени хърватските предприятия, и за насърчаване на култура на ранно преструктуриране и „втори шанс“. Оценката на законодателството относно процедурите, предшестващи производството по несъстоятелност, показва, че предварителната ефективност на настоящата законодателна рамка е сред най-ниските в Съюза. Реформа на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност вече е започнала, като парламентарното приемане е планирано през първата половина на 2015 г. Хърватската банка за възстановяване и развитие би могла да играе решаваща роля за възстановяването на Хърватия. Тя е пряко изложена на кредитен риск, който би могъл да повлияе на публичните финанси. Важно е тя да бъде поставена под финансов надзор и силно корпоративно управление. Има също така възможности за подобряване на структурата и прозрачността на нейните разпоредби за управление на отчетността. След появата на валутен и породен от валутата кредитен риск е необходимо дългосрочно решение, което да бъде пропорционално и справедливо, да има солидно правно основание и да акцентира върху подпомагането на повечето изпитващи затруднения заемополучатели.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също конвергентната програма и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Хърватия, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също конвергентната програма и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Хърватия, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (19) | В светлината на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма на Хърватия и неговото мнение (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

В светлината на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма на Хърватия и неговото мнение (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 1—6 по-долу, |
| --- | --- |

(20)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 1—6 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите мерки през 2015 г. и укрепи бюджетната стратегия за 2016 г. Да публикува и приложи констатациите от прегледа на разходите. Да подобри контрола върху разходите на централно и местно равнище, в частност чрез създаване на механизъм за санкциониране на субектите, които нарушават бюджетните ограничения. Да приеме закон за фискалната отговорност и да укрепи капацитета и ролята на Държавната служба за одит. Да въведе постоянен данък върху недвижимото имущество и да подобри спазването на разпоредбите за ДДС. Да укрепи управлението на публичния дълг, по-специално чрез ежегодно публикуване на стратегия за управление на дълга и осигуряване на съответни ресурси. |
| --- | --- |

1.

Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите мерки през 2015 г. и укрепи бюджетната стратегия за 2016 г. Да публикува и приложи констатациите от прегледа на разходите. Да подобри контрола върху разходите на централно и местно равнище, в частност чрез създаване на механизъм за санкциониране на субектите, които нарушават бюджетните ограничения. Да приеме закон за фискалната отговорност и да укрепи капацитета и ролята на Държавната служба за одит. Да въведе постоянен данък върху недвижимото имущество и да подобри спазването на разпоредбите за ДДС. Да укрепи управлението на публичния дълг, по-специално чрез ежегодно публикуване на стратегия за управление на дълга и осигуряване на съответни ресурси.

| 2. | Да предотвратява ранното пенсиониране чрез увеличаване на санкциите за ранно напускане на пазара на труда. Да подобри адекватността и ефективността на пенсионните разходи чрез стесняване на определението за вредни и опасни професии. Да се справи с фискалните рискове в сектора на здравеопазването. |
| --- | --- |

2.

Да предотвратява ранното пенсиониране чрез увеличаване на санкциите за ранно напускане на пазара на труда. Да подобри адекватността и ефективността на пенсионните разходи чрез стесняване на определението за вредни и опасни професии. Да се справи с фискалните рискове в сектора на здравеопазването.

| 3. | Да преодолее слабостите в рамката за определяне на заплатите, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, за да се насърчи привеждането в съответствие на заплатите с производителността и макроикономическите условия. Да засили стимулите за безработните и неактивните лица да започнат платена трудова заетост. Въз основа на прегледа за 2014 г. да проведе реформата в системата за социална закрила и допълнително да консолидира социалните обезщетения чрез по-добро насочване и премахване на припокриването. |
| --- | --- |

3.

Да преодолее слабостите в рамката за определяне на заплатите, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, за да се насърчи привеждането в съответствие на заплатите с производителността и макроикономическите условия. Да засили стимулите за безработните и неактивните лица да започнат платена трудова заетост. Въз основа на прегледа за 2014 г. да проведе реформата в системата за социална закрила и допълнително да консолидира социалните обезщетения чрез по-добро насочване и премахване на припокриването.

| 4. | Да намали степента на фрагментация и припокриване между нивата на управление на централно и местно равнище, като представи нов модел за функционално разпределение на правомощията и чрез рационализиране на системата на държавните агенции. Да повиши прозрачността и отчетността в публичния сектор, по-специално по отношение на назначаването на ръководни кадри и изискванията за компетентност. Да постигне напредък по включването на миноритарни пакети от акции на публични дружества и по приватизационните сделки. |
| --- | --- |

4.

Да намали степента на фрагментация и припокриване между нивата на управление на централно и местно равнище, като представи нов модел за функционално разпределение на правомощията и чрез рационализиране на системата на държавните агенции. Да повиши прозрачността и отчетността в публичния сектор, по-специално по отношение на назначаването на ръководни кадри и изискванията за компетентност. Да постигне напредък по включването на миноритарни пакети от акции на публични дружества и по приватизационните сделки.

| 5. | Да намали значително парафискалните такси и да отстрани прекомерните бариери пред доставчиците на услуги. Да определи и изпълни мерки за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално на търговски съдилища. |
| --- | --- |

5.

Да намали значително парафискалните такси и да отстрани прекомерните бариери пред доставчиците на услуги. Да определи и изпълни мерки за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално на търговски съдилища.

| 6. | Да засили рамките за процедурите преди и по време на производството по несъстоятелност на предприятията, с цел да се улесни преструктурирането на дълга и да се въведе процедура за лична несъстоятелност. Да увеличи капацитета на финансовия сектор в подкрепа на възстановяването с оглед на предизвикателствата, породени от високите необслужвани корпоративни заеми и ипотечни заеми в чуждестранна валута и слабите управленски практики в някои институции. |
| --- | --- |

6.

Да засили рамките за процедурите преди и по време на производството по несъстоятелност на предприятията, с цел да се улесни преструктурирането на дълга и да се въведе процедура за лична несъстоятелност. Да увеличи капацитета на финансовия сектор в подкрепа на възстановяването с оглед на предизвикателствата, породени от високите необслужвани корпоративни заеми и ипотечни заеми в чуждестранна валута и слабите управленски практики в някои институции.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 50).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/61

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г.

(2015/C 272/16)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Италия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Италия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Италия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Италия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Италия. В него се оценява напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. В частност, от основно значение е да се действа за преодоляване на първопричините за постоянно ниските равнища на производителност на труда и слабата конкурентоспособност и да се работи за трайно намаляване на държавния дълг. Особено голяма е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за икономиката на Италия, а поради нейния мащаб — и за Икономическия и паричен съюз в по-широк план. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Италия. В него се оценява напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. В частност, от основно значение е да се действа за преодоляване на първопричините за постоянно ниските равнища на производителност на труда и слабата конкурентоспособност и да се работи за трайно намаляване на държавния дълг. Особено голяма е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за икономиката на Италия, а поради нейния мащаб — и за Икономическия и паричен съюз в по-широк план.

| (7) | На 28 април 2015 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 28 април 2015 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | В настоящия момент за Италия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията излезе с доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като не се очакваше Италия да постигне достатъчен напредък по отношение на спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. Заключението от анализа беше, че критерият за дълга следва да се смята за изпълнен към онзи момент. |
| --- | --- |

(8)

В настоящия момент за Италия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията излезе с доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като не се очакваше Италия да постигне достатъчен напредък по отношение на спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. Заключението от анализа беше, че критерият за дълга следва да се смята за изпълнен към онзи момент.

| (9) | На 30 април 2015 г., след крайната дата за пролетната икономическа прогноза, италианският конституционен съд обяви за противоконституционно временното прекъсване на индексирането на по-високите пенсии за периода 2012—2013 г. На 18 май 2015 г. правителството прие постановление в отговор на съдебното решение и потвърди фискалните цели на програмата за стабилност. Предвид тази информация може да се счита, че заключенията от февруарския доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС продължават като цяло да са валидни на този етап. Точното въздействие на това съдебно решение върху бюджета ще зависи от начина, по който правителството ще го приведе в действие, което все още предстои да бъде изяснено. С оглед на новата информация е възможно на по-късен етап да се счете за основателно изготвянето на доклад съгласно член 126, параграф 3 от ДФЕС. При липсата на този нов елемент и до неговото по-нататъшно изясняване, на този етап заключенията от доклада от февруари могат да се считат за все още валидни. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2015 г., след крайната дата за пролетната икономическа прогноза, италианският конституционен съд обяви за противоконституционно временното прекъсване на индексирането на по-високите пенсии за периода 2012—2013 г. На 18 май 2015 г. правителството прие постановление в отговор на съдебното решение и потвърди фискалните цели на програмата за стабилност. Предвид тази информация може да се счита, че заключенията от февруарския доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС продължават като цяло да са валидни на този етап. Точното въздействие на това съдебно решение върху бюджета ще зависи от начина, по който правителството ще го приведе в действие, което все още предстои да бъде изяснено. С оглед на новата информация е възможно на по-късен етап да се счете за основателно изготвянето на доклад съгласно член 126, параграф 3 от ДФЕС. При липсата на този нов елемент и до неговото по-нататъшно изясняване, на този етап заключенията от доклада от февруари могат да се считат за все още валидни.

| (10) | В своята програма за стабилност Италия поиска временно отклонение от 0,4 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2016 г., за да се вземат под внимание важни структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подробности за тези реформи са включени в националната програма за реформи на Италия за 2015 г. Областите на реформа, за които в програмата е посочено, че оказват въздействие върху устойчивостта на публичните финанси, включват: (i) държавната администрация и опростяването; (ii) стоковите пазари и пазарите на услуги; (iii) пазара на труда; (iv) гражданското правосъдие; (v) образованието; (vi) прехвърлянето на данъчната тежест; и (vii) прегледа на разходите като мярка за финансиране. Властите оценяват въздействието на реформите върху реалния БВП на 1,8 процентни пункта до 2020 г., което изглежда реалистично. Ако бъдат изпълнени изцяло и навреме, тези реформи ще имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. При условие, че през 2015 г. правителството предприеме необходимите мерки, чрез които да компенсира по подходящ начин трайното въздействие от споменатото по-горе решение на Конституционния съд, за да гарантира, че: (i) Италия остава в рамките на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж; (ii) запазва се подходящ предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита; и (iii) средносрочната бюджетна цел е достигната в рамките на четиригодишния период на програмата за стабилност. Понастоящем може да се каже, че Италия отговаря на условията за временно отклонение през 2016 г., при условие че изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър. |
| --- | --- |

(10)

В своята програма за стабилност Италия поиска временно отклонение от 0,4 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2016 г., за да се вземат под внимание важни структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подробности за тези реформи са включени в националната програма за реформи на Италия за 2015 г. Областите на реформа, за които в програмата е посочено, че оказват въздействие върху устойчивостта на публичните финанси, включват: (i) държавната администрация и опростяването; (ii) стоковите пазари и пазарите на услуги; (iii) пазара на труда; (iv) гражданското правосъдие; (v) образованието; (vi) прехвърлянето на данъчната тежест; и (vii) прегледа на разходите като мярка за финансиране. Властите оценяват въздействието на реформите върху реалния БВП на 1,8 процентни пункта до 2020 г., което изглежда реалистично. Ако бъдат изпълнени изцяло и навреме, тези реформи ще имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. При условие, че през 2015 г. правителството предприеме необходимите мерки, чрез които да компенсира по подходящ начин трайното въздействие от споменатото по-горе решение на Конституционния съд, за да гарантира, че: (i) Италия остава в рамките на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж; (ii) запазва се подходящ предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита; и (iii) средносрочната бюджетна цел е достигната в рамките на четиригодишния период на програмата за стабилност. Понастоящем може да се каже, че Италия отговаря на условията за временно отклонение през 2016 г., при условие че изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър.

| (11) | Програмата за стабилност за 2015 г. предвижда номиналният дефицит постепенно да се подобри до 2,6 % от БВП през 2015 г. и до 1,8 % от БВП през 2016 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне средносрочната цел — балансирана бюджетна позиция в структурно изражение — до 2017 г. Според преизчисленото структурно салдо (6) обаче средносрочната бюджетна цел ще бъде достигната през 2018 г. Постигането на средносрочната бюджетна цел до 2017 г. изглежда подходящо, като се вземе предвид прилагането на клаузата за структурната реформа, както и ангажиментите, заложени в програмата за стабилност за 2015 г. |
| --- | --- |

(11)

Програмата за стабилност за 2015 г. предвижда номиналният дефицит постепенно да се подобри до 2,6 % от БВП през 2015 г. и до 1,8 % от БВП през 2016 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне средносрочната цел — балансирана бюджетна позиция в структурно изражение — до 2017 г. Според преизчисленото структурно салдо (6) обаче средносрочната бюджетна цел ще бъде достигната през 2018 г. Постигането на средносрочната бюджетна цел до 2017 г. изглежда подходящо, като се вземе предвид прилагането на клаузата за структурната реформа, както и ангажиментите, заложени в програмата за стабилност за 2015 г.

| (12) | Предвижда се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2015 г. на ниво 132,5 % и постепенно да спадне до около 120,0 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Правителството все още предстои да уточни допълнителните съкращения на разходите, които ще му позволят да не прилага заложеното в законодателството увеличаване на ДДС през 2016 г. |
| --- | --- |

(12)

Предвижда се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2015 г. на ниво 132,5 % и постепенно да спадне до около 120,0 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Правителството все още предстои да уточни допълнителните съкращения на разходите, които ще му позволят да не прилага заложеното в законодателството увеличаване на ДДС през 2016 г.

| (13) | Италия следва да подобри структурното си салдо с 0,25 % от БВП през 2015 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. прогнозираната структурна корекция към постигане на средносрочната цел от 0,3 % от БВП през 2015 г. е в съответствие със задълженията на Италия съгласно предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. През 2016 г. Италия следва да подобри структурното салдо с поне 0,1 % от БВП, като се вземе предвид позволеното отклонение въз основа на клаузата за структурни реформи. Въпреки това, при презумпцията за липса на промяна в политиката прогнозата на Комисията показва влошаване от 0,2 % от БВП, в резултат на което съществува риск от известно отклонение. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Италия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(13)

Италия следва да подобри структурното си салдо с 0,25 % от БВП през 2015 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. прогнозираната структурна корекция към постигане на средносрочната цел от 0,3 % от БВП през 2015 г. е в съответствие със задълженията на Италия съгласно предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. През 2016 г. Италия следва да подобри структурното салдо с поне 0,1 % от БВП, като се вземе предвид позволеното отклонение въз основа на клаузата за структурни реформи. Въпреки това, при презумпцията за липса на промяна в политиката прогнозата на Комисията показва влошаване от 0,2 % от БВП, в резултат на което съществува риск от известно отклонение. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Италия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (14) | Въпреки очаквания принос от амбициозната програма за приватизация, представена от италианските органи, към усилията за намаляване на дълга, което е основно предизвикателство за Италия, нейното изпълнение претърпя някои закъснения през 2014 г. В резултат на това приходите от приватизация през 2014 г. възлизаха на 0,2 % от БВП, което е по-малко спрямо целта от 0,7 % годишно. |
| --- | --- |

(14)

Въпреки очаквания принос от амбициозната програма за приватизация, представена от италианските органи, към усилията за намаляване на дълга, което е основно предизвикателство за Италия, нейното изпълнение претърпя някои закъснения през 2014 г. В резултат на това приходите от приватизация през 2014 г. възлизаха на 0,2 % от БВП, което е по-малко спрямо целта от 0,7 % годишно.

| (15) | През последната година Италия предприе значителни стъпки за облекчаване на данъчната тежест върху труда, която все пак остава висока. Броят и обхватът на фискалните разходи, по-специално намалените ставки на ДДС, все още са прекалено високи. По отношение на данъчното облагане на собствеността бе постигнат бавен напредък в кадастралната реформа, при която е особено необходимо да се преработят остарелите кадастрални оценки. Освен това не бяха предприети действия за преразглеждане на данъчното облагане, свързано с околната среда, и премахване на субсидиите, вредни за околната среда. Италия създаде Комисия по данъчното облагане, свързано с околната среда. Тези различни измерения са обхванати от закона, с който се делегират правомощия за провеждането на данъчна реформа, чието прилагане обаче беше забавено поради липсата на законодателни постановления. Въпреки някои действия в тази област, ефективността на данъчната система в Италия е застрашена и от постоянно ниското (и свързано с високи разходи) равнище на спазване на данъчното законодателство и високото ниво на укриване на данъци (което според правителството възлиза на 91 милиарда евро годишно или 5,6 % от БВП). Правителството представи мерки за гарантиране на точността на данъчните декларации, като тези мерки сега трябва въведени изцяло в действие. |
| --- | --- |

(15)

През последната година Италия предприе значителни стъпки за облекчаване на данъчната тежест върху труда, която все пак остава висока. Броят и обхватът на фискалните разходи, по-специално намалените ставки на ДДС, все още са прекалено високи. По отношение на данъчното облагане на собствеността бе постигнат бавен напредък в кадастралната реформа, при която е особено необходимо да се преработят остарелите кадастрални оценки. Освен това не бяха предприети действия за преразглеждане на данъчното облагане, свързано с околната среда, и премахване на субсидиите, вредни за околната среда. Италия създаде Комисия по данъчното облагане, свързано с околната среда. Тези различни измерения са обхванати от закона, с който се делегират правомощия за провеждането на данъчна реформа, чието прилагане обаче беше забавено поради липсата на законодателни постановления. Въпреки някои действия в тази област, ефективността на данъчната система в Италия е застрашена и от постоянно ниското (и свързано с високи разходи) равнище на спазване на данъчното законодателство и високото ниво на укриване на данъци (което според правителството възлиза на 91 милиарда евро годишно или 5,6 % от БВП). Правителството представи мерки за гарантиране на точността на данъчните декларации, като тези мерки сега трябва въведени изцяло в действие.

| (16) | Бяха предприети ограничени стъпки за трайно подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи на всички равнища на държавно управление. Определените в законодателството бюджетни икономии, включително на регионално и местно равнище, са по-ниски от предвиденото в националната програма за реформи за 2014 г. Фактът, че прегледът на разходите все още не е неразделна част от бюджетния процес, тежи върху неговата цялостна, дългосрочна ефективност. В управлението на средствата от ЕС продължава да има сериозни слабости, по-специално в южните региони на страната. В процес на изготвяне е национален стратегически план за пристанищата и логистиката, но бяха предприети само частични стъпки за подобряване на управлението на пристанищата и техните връзки с останалата част на страната. |
| --- | --- |

(16)

Бяха предприети ограничени стъпки за трайно подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи на всички равнища на държавно управление. Определените в законодателството бюджетни икономии, включително на регионално и местно равнище, са по-ниски от предвиденото в националната програма за реформи за 2014 г. Фактът, че прегледът на разходите все още не е неразделна част от бюджетния процес, тежи върху неговата цялостна, дългосрочна ефективност. В управлението на средствата от ЕС продължава да има сериозни слабости, по-специално в южните региони на страната. В процес на изготвяне е национален стратегически план за пристанищата и логистиката, но бяха предприети само частични стъпки за подобряване на управлението на пристанищата и техните връзки с останалата част на страната.

| (17) | Публичната администрация на Италия продължава да се характеризира със значителна неефективност, което влияе отрицателно върху бизнес средата и капацитета на страната да приложи ефективно реформите. Бяха положени и продължават да се полагат усилия за подобряване на институционалната рамка и на цялостното качество на публичната администрация. До края на 2015 г. се очаква приемането на амбициозна реформа на конституцията, насочена по-специално към изясняване на разделението на отговорностите между различните нива на държавно управление. Предстои всеобхватна реформа на публичната администрация, която да разгледа, наред с други въпроси, текучеството на персонала, мобилността и компенсациите. Въпреки че бяха предприети редица стъпки за насърчаване на прозрачността и засилване на националния орган за борба с корупцията, все още не е предприето преразглеждането на законодателството за давността — което се разглежда от други международни организации като стълб в борбата срещу корупцията в Италия. През последните години бяха предприети важни стъпки както за подобряване на достъпа до правосъдие, чрез преразглеждане на географското разпределение на съдилищата и създаване на специализирани съдилища, така и за намаляване на търсенето на правосъдие, чрез насърчаване на извънсъдебното уреждане на спорове. Продължителността на производствата продължава да бъде важен проблем, а предприетите реформи все още не са довели до резултат. |
| --- | --- |

(17)

Публичната администрация на Италия продължава да се характеризира със значителна неефективност, което влияе отрицателно върху бизнес средата и капацитета на страната да приложи ефективно реформите. Бяха положени и продължават да се полагат усилия за подобряване на институционалната рамка и на цялостното качество на публичната администрация. До края на 2015 г. се очаква приемането на амбициозна реформа на конституцията, насочена по-специално към изясняване на разделението на отговорностите между различните нива на държавно управление. Предстои всеобхватна реформа на публичната администрация, която да разгледа, наред с други въпроси, текучеството на персонала, мобилността и компенсациите. Въпреки че бяха предприети редица стъпки за насърчаване на прозрачността и засилване на националния орган за борба с корупцията, все още не е предприето преразглеждането на законодателството за давността — което се разглежда от други международни организации като стълб в борбата срещу корупцията в Италия. През последните години бяха предприети важни стъпки както за подобряване на достъпа до правосъдие, чрез преразглеждане на географското разпределение на съдилищата и създаване на специализирани съдилища, така и за намаляване на търсенето на правосъдие, чрез насърчаване на извънсъдебното уреждане на спорове. Продължителността на производствата продължава да бъде важен проблем, а предприетите реформи все още не са довели до резултат.

| (18) | От края на 2008 г. съотношението на необслужваните заеми на италианския банков сектор рязко се увеличи, главно по отношение на експозициите на банките към предприятия. До този момент степента на уреждане на обезценени активи е твърде ниска, а тяхното обезвреждане е ограничено. Това отчасти се дължи на недостатъчното развитие на частния пазар в Италия на дългове на предприятия в несъстоятелност. В неотдавнашно законодателство беше обърнато внимание на слабостите в корпоративното управление на най-големите кооперативни банки (banche popolari), като същевременно през април 2015 г. беше постигнато споразумение между фондациите и италианските органи, целящо, наред с другото, намаляване на влиянието на фондациите в управлението на банките. Понастоящем малките кооперативни банки (banche di credito cooperativo) изготвят реформа на управлението с незадължителен характер, която впоследствие да бъде въведена чрез закон. Необходимо е по-нататъшно преструктуриране и консолидация в италианския банков сектор, за да се подобри ефективността на финансовото посредничество и да се подкрепи икономическото възстановяване. |
| --- | --- |

(18)

От края на 2008 г. съотношението на необслужваните заеми на италианския банков сектор рязко се увеличи, главно по отношение на експозициите на банките към предприятия. До този момент степента на уреждане на обезценени активи е твърде ниска, а тяхното обезвреждане е ограничено. Това отчасти се дължи на недостатъчното развитие на частния пазар в Италия на дългове на предприятия в несъстоятелност. В неотдавнашно законодателство беше обърнато внимание на слабостите в корпоративното управление на най-големите кооперативни банки (banche popolari), като същевременно през април 2015 г. беше постигнато споразумение между фондациите и италианските органи, целящо, наред с другото, намаляване на влиянието на фондациите в управлението на банките. Понастоящем малките кооперативни банки (banche di credito cooperativo) изготвят реформа на управлението с незадължителен характер, която впоследствие да бъде въведена чрез закон. Необходимо е по-нататъшно преструктуриране и консолидация в италианския банков сектор, за да се подобри ефективността на финансовото посредничество и да се подкрепи икономическото възстановяване.

| (19) | През декември 2014 г. беше приет „Законът за работните места“ — многообхватен законодателен акт за делегиране на правомощия за провеждането на реформа на пазара на труда, който поддържа посоката на предишните реформи. В него се предвиждат по-специално промени в законодателството за защита на заетостта, в системата за обезщетения при безработица, в управлението и функционирането на активните и пасивните политики на пазара на труда и при равновесието между семейния и професионалния живот. Ефективното прилагане на този закон ще зависи най-вече от приемането на необходимите законодателни постановления за изпълнение. Те се отнасят до използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Второто ниво на договаряне, което би могло да допринесе за по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с производителността и да насърчи приемането на новаторски решения в предприятията, продължава да се прилага само в малка част от дружествата. Споразумението от януари 2014 г. за определяне на процедурите за измерване на представителността на профсъюзите в производствения сектор може да допринесе за насърчаване на второто ниво на договаряне, но то все още не е приведено в действие. Участието на пазара на труда на жените, при все че нараства, все още е сред най-ниските в Съюза. Освен това през третото тримесечие на 2014 г. младежката безработица достигна почти 43 %, а делът на младите хора на възраст между 15 и 24 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, е най-високият в Съюза. Някои от причините трябва да се търсят в образователната система, която продължава да постига резултати под средното за ЕС равнище и има относително висок процент на преждевременно напускащите училище. Едва 54,6 % от лицата на възраст 15—34 години, завършили първия и втория етап на висшето образование през последните три години, са трудово заети, в сравнение със средната за ЕС стойност от 78,6 %. В Италия се наблюдава едно от най-големите увеличения на равнището на бедност и социално изключване в Съюза, с особено въздействие за децата. Схемите за социално подпомагане са разпокъсани и неефективни при справянето с това предизвикателство, което води до съществена неефикасност на разходите. |
| --- | --- |

(19)

През декември 2014 г. беше приет „Законът за работните места“ — многообхватен законодателен акт за делегиране на правомощия за провеждането на реформа на пазара на труда, който поддържа посоката на предишните реформи. В него се предвиждат по-специално промени в законодателството за защита на заетостта, в системата за обезщетения при безработица, в управлението и функционирането на активните и пасивните политики на пазара на труда и при равновесието между семейния и професионалния живот. Ефективното прилагане на този закон ще зависи най-вече от приемането на необходимите законодателни постановления за изпълнение. Те се отнасят до използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Второто ниво на договаряне, което би могло да допринесе за по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с производителността и да насърчи приемането на новаторски решения в предприятията, продължава да се прилага само в малка част от дружествата. Споразумението от януари 2014 г. за определяне на процедурите за измерване на представителността на профсъюзите в производствения сектор може да допринесе за насърчаване на второто ниво на договаряне, но то все още не е приведено в действие. Участието на пазара на труда на жените, при все че нараства, все още е сред най-ниските в Съюза. Освен това през третото тримесечие на 2014 г. младежката безработица достигна почти 43 %, а делът на младите хора на възраст между 15 и 24 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, е най-високият в Съюза. Някои от причините трябва да се търсят в образователната система, която продължава да постига резултати под средното за ЕС равнище и има относително висок процент на преждевременно напускащите училище. Едва 54,6 % от лицата на възраст 15—34 години, завършили първия и втория етап на висшето образование през последните три години, са трудово заети, в сравнение със средната за ЕС стойност от 78,6 %. В Италия се наблюдава едно от най-големите увеличения на равнището на бедност и социално изключване в Съюза, с особено въздействие за децата. Схемите за социално подпомагане са разпокъсани и неефективни при справянето с това предизвикателство, което води до съществена неефикасност на разходите.

| (20) | Редица ограничения на конкуренцията все още възпрепятстват правилното функциониране на пазарите на стоки и услуги. Парламентът предстои да разгледа закон за преодоляване на някои пречки в редица сектори. Продължават да съществуват важни пречки в някои сектори, обхванати от закона (правни услуги и аптеки), както и в други сектори, включително местните обществени услуги, летищата и пристанищата, банковото дело и здравеопазването. Продължават да са налице значителни слабости в областта на обществените поръчки въпреки по-широкото използване на централизирано възлагане на обществени поръчки. Местните обществени услуги, при които са налице ясни признаци на неефективност, продължават да бъдат защитени от конкуренция и това има неблагоприятно въздействие върху публичните финанси. Само за малка част от обществените поръчки се използват открити тръжни процедури, а по-голямата част от договорите се осъществяват чрез вътрешно възлагане или други подобни процедури. |
| --- | --- |

(20)

Редица ограничения на конкуренцията все още възпрепятстват правилното функциониране на пазарите на стоки и услуги. Парламентът предстои да разгледа закон за преодоляване на някои пречки в редица сектори. Продължават да съществуват важни пречки в някои сектори, обхванати от закона (правни услуги и аптеки), както и в други сектори, включително местните обществени услуги, летищата и пристанищата, банковото дело и здравеопазването. Продължават да са налице значителни слабости в областта на обществените поръчки въпреки по-широкото използване на централизирано възлагане на обществени поръчки. Местните обществени услуги, при които са налице ясни признаци на неефективност, продължават да бъдат защитени от конкуренция и това има неблагоприятно въздействие върху публичните финанси. Само за малка част от обществените поръчки се използват открити тръжни процедури, а по-голямата част от договорите се осъществяват чрез вътрешно възлагане или други подобни процедури.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (23) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(23)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—6 по-долу.

| (24) | В рамките на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Италия също така следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(24)

В рамките на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Италия също така следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да постигне фискална корекция от най-малко 0,25 % от БВП към постигане на средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г., като предприема необходимите структурни мерки както през 2015 г., така и през 2016 г., отчитайки допустимото отклонение за осъществяването на основни структурни реформи. Да направи необходимото прегледът на разходите да бъде неразделна част от бюджетния процес. Да изпълни бързо и детайлно програмата за приватизация и да използва извънредните печалби за по-нататъшен напредък за постигане на подходяща низходяща тенденция на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да въведе закона за даване на правомощия за провеждане на данъчната реформа до септември 2015 г., по-специално преразглеждането на данъчните разходи и кадастралните оценки, както и мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

1.

Да постигне фискална корекция от най-малко 0,25 % от БВП към постигане на средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г., като предприема необходимите структурни мерки както през 2015 г., така и през 2016 г., отчитайки допустимото отклонение за осъществяването на основни структурни реформи. Да направи необходимото прегледът на разходите да бъде неразделна част от бюджетния процес. Да изпълни бързо и детайлно програмата за приватизация и да използва извънредните печалби за по-нататъшен напредък за постигане на подходяща низходяща тенденция на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да въведе закона за даване на правомощия за провеждане на данъчната реформа до септември 2015 г., по-специално преразглеждането на данъчните разходи и кадастралните оценки, както и мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство.

| 2. | Да приеме планирания национален стратегически план за пристанищата и логистиката, по-специално да спомогне за насърчаване на интермодалния транспорт чрез подобряване на връзките. Да гарантира, че Агенцията за териториално сближаване е напълно оперативна, така че управлението на фондове на ЕС значително да се подобри. |
| --- | --- |

2.

Да приеме планирания национален стратегически план за пристанищата и логистиката, по-специално да спомогне за насърчаване на интермодалния транспорт чрез подобряване на връзките. Да гарантира, че Агенцията за териториално сближаване е напълно оперативна, така че управлението на фондове на ЕС значително да се подобри.

| 3. | Да приеме и приложи неприетите закони, насочени към подобряване на институционалната рамка и модернизиране на публичната администрация. Да преразгледа законодателството за давността до средата на 2015 г. Да гарантира, че реформите, приети с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата. |
| --- | --- |

3.

Да приеме и приложи неприетите закони, насочени към подобряване на институционалната рамка и модернизиране на публичната администрация. Да преразгледа законодателството за давността до средата на 2015 г. Да гарантира, че реформите, приети с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата.

| 4. | Да въведе до края на 2015 г. задължителни мерки за преодоляване на оставащите слабости в корпоративното управление на банките, да осъществи договорената реформа на фондациите и да предприеме мерки за ускоряване на широкообхватно намаляване на необслужваните заеми. |
| --- | --- |

4.

Да въведе до края на 2015 г. задължителни мерки за преодоляване на оставащите слабости в корпоративното управление на банките, да осъществи договорената реформа на фондациите и да предприеме мерки за ускоряване на широкообхватно намаляване на необслужваните заеми.

| 5. | Да приеме законодателните постановления за създаването и използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Да утвърди, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, ефективна рамка за второто ниво на договаряне. Като част от усилията за борба с безработицата сред младите хора, да приеме и осъществи планираната реформа на образователната система и да разшири професионално ориентираното висше образование. |
| --- | --- |

5.

Да приеме законодателните постановления за създаването и използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Да утвърди, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, ефективна рамка за второто ниво на договаряне. Като част от усилията за борба с безработицата сред младите хора, да приеме и осъществи планираната реформа на образователната система и да разшири професионално ориентираното висше образование.

| 6. | Да изпълни програмата за опростяване за периода 2015—2017 г. с цел намаляване на административната и регулаторната тежест. Да приеме мерки за засилване на конкуренцията във всички сектори, обхванати от Закона за конкуренцията, и да предприеме решителни действия за премахване на все още съществуващите пречки. Да гарантира, че договорите за местни обществени услуги, които не отговарят на изискванията относно вътрешното възлагане на поръчки, са коригирани най-късно до края на 2015 г. |
| --- | --- |

6.

Да изпълни програмата за опростяване за периода 2015—2017 г. с цел намаляване на административната и регулаторната тежест. Да приеме мерки за засилване на конкуренцията във всички сектори, обхванати от Закона за конкуренцията, и да предприеме решителни действия за премахване на все още съществуващите пречки. Да гарантира, че договорите за местни обществени услуги, които не отговарят на изискванията относно вътрешното възлагане на поръчки, са коригирани най-късно до края на 2015 г.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 57).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за стабилност, следвайки общоприетата методология.

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

(8)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

8

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/66

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Латвия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г.

(2015/C 272/17)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Латвия за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Латвия за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който Латвия не беше посочена сред държавите членки, за които да се направи задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който Латвия не беше посочена сред държавите членки, за които да се направи задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад за Латвия за 2015 г. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Латвия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад за Латвия за 2015 г. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Латвия препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 15 април 2015 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 15 април 2015 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Понастоящем спрямо Латвия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и по отношение на нея се прилага клаузата за цялостна реформа на пенсионната система, потвърдена от Евростат. В своята програма за стабилност за 2015 г. Латвия е поискала да се отклони временно от изисквания курс на корекции, насочени към постигане на средносрочната цел, тъй като продължава да провежда голяма структурна реформа в сектора на здравеопазването. Бюджетните разходи за здравната реформа възлизат на 0,2 % от БВП през 2016 г. Очаква се до 2023 г. реформата да доведе до увеличаване на заетостта с 0,6 %, а на равнището на БВП — с 2,2 %. Положителното въздействие върху растежа и дългосрочната устойчивост на публичните финанси се оценяват като реалистични. Независимо от това, според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., прогнозният структурен дефицит от 2,2 % от БВП през 2016 г. надхвърля подходящия резерв за постигането на установената с Договора референтна стойност от 3 % от БВП, която трябва да се съблюдава, за да може да се прилага клаузата за структурни реформи. Поради това, и като признава, че провежданата здравна реформа е оправдана, Съветът смята, че Латвия не отговаря на изискванията, за да се възползва от поисканото временно отклонение през 2016 г. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем спрямо Латвия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и по отношение на нея се прилага клаузата за цялостна реформа на пенсионната система, потвърдена от Евростат. В своята програма за стабилност за 2015 г. Латвия е поискала да се отклони временно от изисквания курс на корекции, насочени към постигане на средносрочната цел, тъй като продължава да провежда голяма структурна реформа в сектора на здравеопазването. Бюджетните разходи за здравната реформа възлизат на 0,2 % от БВП през 2016 г. Очаква се до 2023 г. реформата да доведе до увеличаване на заетостта с 0,6 %, а на равнището на БВП — с 2,2 %. Положителното въздействие върху растежа и дългосрочната устойчивост на публичните финанси се оценяват като реалистични. Независимо от това, според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., прогнозният структурен дефицит от 2,2 % от БВП през 2016 г. надхвърля подходящия резерв за постигането на установената с Договора референтна стойност от 3 % от БВП, която трябва да се съблюдава, за да може да се прилага клаузата за структурни реформи. Поради това, и като признава, че провежданата здравна реформа е оправдана, Съветът смята, че Латвия не отговаря на изискванията, за да се възползва от поисканото временно отклонение през 2016 г.

| (9) | В програмата за стабилност за 2015 г. правителството планира цялостно стабилен номинален дефицит от 1,4 % от БВП през 2016 г. и 1,3 % през 2017 г., покачващ се до 1,7 % през 2018 г. За да постигне тези цели, правителството възнамерява да достигне структурен дефицит от 1,8 % от БВП през 2016 г. и 1,4 % от БВП от 2017 г. нататък. Курсът на корекции, заложен в програмата за стабилност, включва отклонение, основаващо се на клаузата за структурни реформи, от която Латвия изглежда не следва да може да се възползва, а планираните допълнителни разходи за отбрана за периода 2016—2019 г. са класифицирани като еднократни операции. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да намалее от 37 % от БВП през 2015 г. на 34 % от БВП през 2018 г., с известни годишни колебания през този период поради натрупването на ликвидни активи за целите на управлението на дълга. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Мерките за 2015 г. се изпълняват до голяма степен в съответствие със заложеното в бюджета. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Латвия спазва изискването през 2015 г., вземайки под внимание прилагането на клаузата за цялостна пенсионна реформа. За 2016 г. има опасност от значително отклонение. Изисква се структурното салдо да се подобри с 0,3 % от БВП, като се има предвид допуснатото отклонение за цялостната пенсионна реформа. Според прогнозата на Комисията структурното салдо ще се увеличи с 0,3 % от БВП, което е свързано и с факта, че разходите за отбрана не могат да бъдат класифицирани като еднократни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Латвия да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(9)

В програмата за стабилност за 2015 г. правителството планира цялостно стабилен номинален дефицит от 1,4 % от БВП през 2016 г. и 1,3 % през 2017 г., покачващ се до 1,7 % през 2018 г. За да постигне тези цели, правителството възнамерява да достигне структурен дефицит от 1,8 % от БВП през 2016 г. и 1,4 % от БВП от 2017 г. нататък. Курсът на корекции, заложен в програмата за стабилност, включва отклонение, основаващо се на клаузата за структурни реформи, от която Латвия изглежда не следва да може да се възползва, а планираните допълнителни разходи за отбрана за периода 2016—2019 г. са класифицирани като еднократни операции. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да намалее от 37 % от БВП през 2015 г. на 34 % от БВП през 2018 г., с известни годишни колебания през този период поради натрупването на ликвидни активи за целите на управлението на дълга. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Мерките за 2015 г. се изпълняват до голяма степен в съответствие със заложеното в бюджета. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Латвия спазва изискването през 2015 г., вземайки под внимание прилагането на клаузата за цялостна пенсионна реформа. За 2016 г. има опасност от значително отклонение. Изисква се структурното салдо да се подобри с 0,3 % от БВП, като се има предвид допуснатото отклонение за цялостната пенсионна реформа. Според прогнозата на Комисията структурното салдо ще се увеличи с 0,3 % от БВП, което е свързано и с факта, че разходите за отбрана не могат да бъдат класифицирани като еднократни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Латвия да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (10) | Създава се независима национална агенция за акредитация и по отношение на висшето образование в Латвия се разработва нов модел на финансиране, насочен към постигането на високо качество. Въпреки че в съответствие с рамката за интелигентна специализация е постигнат известен напредък в реформирането на системата за научни изследвания и иновации, тази система е фрагментирана и получава недостатъчно публично финансиране, което води до слаби резултати в научната сфера. През 2013 г. Латвия е инвестирала само около 0,6 % от БВП в научноизследователска и развойна дейност (НИРД), като това е третото най-ниско равнище в Съюза. Интензитетът на публичната НИРД е достигнал едва 0,43 % от БВП през 2013 г. Липсата на иновации и частни инвестиции в секторите с по-висока добавена стойност и силен интензитет на познанията пречи на конкурентоспособността. |
| --- | --- |

(10)

Създава се независима национална агенция за акредитация и по отношение на висшето образование в Латвия се разработва нов модел на финансиране, насочен към постигането на високо качество. Въпреки че в съответствие с рамката за интелигентна специализация е постигнат известен напредък в реформирането на системата за научни изследвания и иновации, тази система е фрагментирана и получава недостатъчно публично финансиране, което води до слаби резултати в научната сфера. През 2013 г. Латвия е инвестирала само около 0,6 % от БВП в научноизследователска и развойна дейност (НИРД), като това е третото най-ниско равнище в Съюза. Интензитетът на публичната НИРД е достигнал едва 0,43 % от БВП през 2013 г. Липсата на иновации и частни инвестиции в секторите с по-висока добавена стойност и силен интензитет на познанията пречи на конкурентоспособността.

| (11) | Независимо от постигнатия напредък в борбата с безработицата, предвид намаляването на работната ръка са необходими по-нататъшни действия за предотвратяване на младежката безработица и дългосрочните отрицателни последици от нея. Латвия е отбелязала известен напредък в реформирането на професионалното образование и обучение, включително по отношение на чиракуването; то обаче продължава да не се ползва с особена популярност, поради ограниченото участие на МСП. |
| --- | --- |

(11)

Независимо от постигнатия напредък в борбата с безработицата, предвид намаляването на работната ръка са необходими по-нататъшни действия за предотвратяване на младежката безработица и дългосрочните отрицателни последици от нея. Латвия е отбелязала известен напредък в реформирането на професионалното образование и обучение, включително по отношение на чиракуването; то обаче продължава да не се ползва с особена популярност, поради ограниченото участие на МСП.

| (12) | Въпреки значителния обем свършена работа по анализиране и планиране, реформите в областта на социалното подпомагане не са напреднали и не са подкрепени с достатъчно бюджетно планиране. Слабото покритие на плащанията за безработица и социално подпомагане и липсата на адекватност на техния размер възпрепятстват осъществяването на ефективни действия за намаляване на бедността, социалното изключване и високата степен на неравенство. При тези условия социалните разходи не оказват особено въздействие за намаляване на бедността. През 2014 г. около 32,7 % от населението на Латвия е било изложено на риск от бедност или социално изключване, а неравенството в доходите продължава да е сред най-високите в Съюза. Финансирането и обхватът на активните политики на пазара на труда продължават да са ниски в сравнение с останалите държави членки. Високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи продължава да бъде възпиращ фактор за официална заетост и намалява търсенето на нискоквалифицирани работници; същевременно облагането, свързано с околната среда, и облагането на недвижимите имоти разполагат със значителен неизползван потенциал. Слабото публично финансиране за здравеопазването, високото равнище на преките плащания от страна на пациентите, недостатъчният акцент върху стимулите за постигане на добри резултати и ефективността, както и липсата на координация на грижите водят до ограничен достъп до системата за здравеопазване за голяма част от населението. Необходимо е да се продължат действията за подобряване на достъпа до системата за здравеопазване и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да се обвържат механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати. |
| --- | --- |

(12)

Въпреки значителния обем свършена работа по анализиране и планиране, реформите в областта на социалното подпомагане не са напреднали и не са подкрепени с достатъчно бюджетно планиране. Слабото покритие на плащанията за безработица и социално подпомагане и липсата на адекватност на техния размер възпрепятстват осъществяването на ефективни действия за намаляване на бедността, социалното изключване и високата степен на неравенство. При тези условия социалните разходи не оказват особено въздействие за намаляване на бедността. През 2014 г. около 32,7 % от населението на Латвия е било изложено на риск от бедност или социално изключване, а неравенството в доходите продължава да е сред най-високите в Съюза. Финансирането и обхватът на активните политики на пазара на труда продължават да са ниски в сравнение с останалите държави членки. Високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи продължава да бъде възпиращ фактор за официална заетост и намалява търсенето на нискоквалифицирани работници; същевременно облагането, свързано с околната среда, и облагането на недвижимите имоти разполагат със значителен неизползван потенциал. Слабото публично финансиране за здравеопазването, високото равнище на преките плащания от страна на пациентите, недостатъчният акцент върху стимулите за постигане на добри резултати и ефективността, както и липсата на координация на грижите водят до ограничен достъп до системата за здравеопазване за голяма част от населението. Необходимо е да се продължат действията за подобряване на достъпа до системата за здравеопазване и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да се обвържат механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати.

| (13) | Латвия е постигнала значителен напредък в реформирането на съдебната система. Въпреки това процентът на решените граждански и търговски дела продължава да е нисък, което създава допълнителна тежест за бизнеса. Съдебният съвет и председателите на съдилищата следва да започнат да играят по-голяма роля в провеждането на съдебните реформи. Борбата срещу данъчните измами и адекватното събиране на данъците не са на достатъчно добро равнище, а нивото на избягване на данъци е все още високо. Законът за несъстоятелността беше приет, но все още има трудности по отношение на въвеждането на подходяща политика в сферата на несъстоятелността и на ефективна система за надзор върху синдиците. Предприемането на по-строги мерки срещу конфликтите на интереси и корупцията, особено в уязвими сектори като възлагането на обществени поръчки, строителството и здравеопазването, би спомогнало за бизнес климата и качеството на публичните услуги. Не е отбелязан напредък по предложенията на Съвета по конкуренция за изменение на Закона за защита на конкуренцията, с които се цели да му се предостави по-голяма институционална и финансова независимост с цел предприемане на ефективни действия срещу публичните органи.Законът за публичната администрация не беше приет от парламента. Включването на местната администрация в приложното му поле ще бъде особено важно. |
| --- | --- |

(13)

Латвия е постигнала значителен напредък в реформирането на съдебната система. Въпреки това процентът на решените граждански и търговски дела продължава да е нисък, което създава допълнителна тежест за бизнеса. Съдебният съвет и председателите на съдилищата следва да започнат да играят по-голяма роля в провеждането на съдебните реформи. Борбата срещу данъчните измами и адекватното събиране на данъците не са на достатъчно добро равнище, а нивото на избягване на данъци е все още високо. Законът за несъстоятелността беше приет, но все още има трудности по отношение на въвеждането на подходяща политика в сферата на несъстоятелността и на ефективна система за надзор върху синдиците. Предприемането на по-строги мерки срещу конфликтите на интереси и корупцията, особено в уязвими сектори като възлагането на обществени поръчки, строителството и здравеопазването, би спомогнало за бизнес климата и качеството на публичните услуги. Не е отбелязан напредък по предложенията на Съвета по конкуренция за изменение на Закона за защита на конкуренцията, с които се цели да му се предостави по-голяма институционална и финансова независимост с цел предприемане на ефективни действия срещу публичните органи.Законът за публичната администрация не беше приет от парламента. Включването на местната администрация в приложното му поле ще бъде особено важно.

| (14) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Латвия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Латвия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основата на този анализ Съветът отправи конкретни препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Латвия също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основата на този анализ Съветът отправи конкретни препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Латвия също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната пенсионна реформа. |
| --- | --- |

1.

Да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната пенсионна реформа.

| 2. | Да подобри професионалното образование и обучение, да ускори реформата на учебните програми и да увеличи предлагането на възможности за учене в процеса на работа. Да гарантира, че новият модел за финансиране на системата за висше образование възнаграждава качеството. Да осигури по-добра целенасоченост на финансирането за научни изследвания и да стимулира частните инвестиции в иновации въз основа на рамката за интелигентна специализация. |
| --- | --- |

2.

Да подобри професионалното образование и обучение, да ускори реформата на учебните програми и да увеличи предлагането на възможности за учене в процеса на работа. Да гарантира, че новият модел за финансиране на системата за висше образование възнаграждава качеството. Да осигури по-добра целенасоченост на финансирането за научни изследвания и да стимулира частните инвестиции в иновации въз основа на рамката за интелигентна специализация.

| 3. | Да предприеме конкретни действия за реформиране на социалното подпомагане, като гарантира задоволителни обезщетения, и да вземе мерки за повишаване на пригодността за заетост. Да намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи като пренасочи данъчното бреме към други източници, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Да предприеме действия за подобряване на достъпа до системата на здравеопазването и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да обвърже механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме конкретни действия за реформиране на социалното подпомагане, като гарантира задоволителни обезщетения, и да вземе мерки за повишаване на пригодността за заетост. Да намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи като пренасочи данъчното бреме към други източници, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Да предприеме действия за подобряване на достъпа до системата на здравеопазването и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да обвърже механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати.

| 4. | Да повиши ефикасността на съдебната система чрез повишаване на отчетността на всички участници (включително синдиците в производства по несъстоятелност), чрез осигуряване на подходящи средства за борба с отклоняването от данъчно облагане и чрез укрепване на ролята на Съдебния съвет. Да подобри законодателството относно предоставянето на публични услуги с цел да се укрепи режимът за конфликтите на интереси и възнагражденията да се обвържат с възложените отговорности. |
| --- | --- |

4.

Да повиши ефикасността на съдебната система чрез повишаване на отчетността на всички участници (включително синдиците в производства по несъстоятелност), чрез осигуряване на подходящи средства за борба с отклоняването от данъчно облагане и чрез укрепване на ролята на Съдебния съвет. Да подобри законодателството относно предоставянето на публични услуги с цел да се укрепи режимът за конфликтите на интереси и възнагражденията да се обвържат с възложените отговорности.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 63).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

4

(5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

(6)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

6

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/70

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Литва за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2015 г.

(2015/C 272/18)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната конвергентна програма на Литва за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната конвергентна програма на Литва за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Литва не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Литва не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната, благоприятстваща растежа фискална консолидация. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната, благоприятстваща растежа фискална консолидация.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Литва. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Литва препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Литва. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Литва препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 13 април 2015 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 13 април 2015 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. Литва поиска прилагането на клаузата за пенсионната реформа. По разчети на Литва бюджетните разходи за пенсионната реформа ще възлизат на 0,1 % от БВП през 2016 г. След потвърждение от Евростат, че пенсионната реформа отговаря на необходимите условия, и като се има предвид, че се запазва достатъчен предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита, Съветът е на мнение, че Литва би могла да се възползва през 2016 г. от исканото временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. В своята програма за стабилност правителството планира да постигне номинален дефицит от 1,2 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП до 2018 г. Правителството възнамерява да спази средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 42,2 % през 2015 г. и да спадне до 32,9 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък не са описани достатъчно подробно. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. съществува риск от известно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел през 2015 г., тъй като нарастването на нетните разходи е с 0,3 % от БВП над референтния показател. За периода 2015—2016 г. структурното салдо и нарастването на разходите значително се отклоняват от плана за корекции, което показва риск от значително отклонение през 2016 г. Поради това ще са необходими допълнителни мерки и през двете години. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Литва да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Освен това, въпреки постигнатия в последно време напредък, текущата бюджетна рамка следва допълнително да се подобри, като се подсили нейният обвързващ характер и се постигне пълно съответствие с фискалните разпоредби на ЕС. Данъчните приходи на Литва зависят до голяма степен от непреките данъци и данъчното облагане на труда, докато приходите от облагането в областта на околната среда и данъка върху богатството са много ниски. Литва продължава да среща предизвикателства по отношение на спазването на данъчното законодателство, по-специално по отношение на ДДС. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. Литва поиска прилагането на клаузата за пенсионната реформа. По разчети на Литва бюджетните разходи за пенсионната реформа ще възлизат на 0,1 % от БВП през 2016 г. След потвърждение от Евростат, че пенсионната реформа отговаря на необходимите условия, и като се има предвид, че се запазва достатъчен предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита, Съветът е на мнение, че Литва би могла да се възползва през 2016 г. от исканото временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. В своята програма за стабилност правителството планира да постигне номинален дефицит от 1,2 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП до 2018 г. Правителството възнамерява да спази средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 42,2 % през 2015 г. и да спадне до 32,9 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък не са описани достатъчно подробно. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. съществува риск от известно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел през 2015 г., тъй като нарастването на нетните разходи е с 0,3 % от БВП над референтния показател. За периода 2015—2016 г. структурното салдо и нарастването на разходите значително се отклоняват от плана за корекции, което показва риск от значително отклонение през 2016 г. Поради това ще са необходими допълнителни мерки и през двете години. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Литва да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Освен това, въпреки постигнатия в последно време напредък, текущата бюджетна рамка следва допълнително да се подобри, като се подсили нейният обвързващ характер и се постигне пълно съответствие с фискалните разпоредби на ЕС. Данъчните приходи на Литва зависят до голяма степен от непреките данъци и данъчното облагане на труда, докато приходите от облагането в областта на околната среда и данъка върху богатството са много ниски. Литва продължава да среща предизвикателства по отношение на спазването на данъчното законодателство, по-специално по отношение на ДДС.

| (9) | Литва е изправена пред значителен спад на населението в работна възраст, предизвикан от демографски промени, миграция и неефективност на системата на здравеопазването. Постоянно ниската степен на участие в ученето през целия живот не е благоприятна за укрепване на човешкия капитал, подобряване на пригодността за заетост и повишаване на производителността. Процентът на учениците със слаби постижения по основните умения е над средния, което сочи необходимостта от модернизиране на обучението на учителите и насърчаване на непрекъснатото професионално развитие. Образованието и обучението не винаги са съобразени с пазара на труда. Нисък е процентът на учениците, които следват професионални програми за образование и обучение по време на средното образование. Литва предприема действия за подобряване и разширяване на стажовете и обучението в процеса на работа, но броят и качеството на тези програми все още са недостатъчни. Броят на болничните легла на глава от населението остава висок в сравнение с останалите държави от Съюза, което подсказва, че може да съществуват дисбаланси в предоставянето на здравно обслужване. В същото време общият размер на публичните инвестиции в здравния сектор продължава да бъде нисък. Отчетената висока честота на неофициалните плащания за здравни услуги, заедно с опасения за корупция в процедурите за възлагане на обществени поръчки за медицински стоки, показват необходимостта да се подобри управлението на системата на здравеопазването. |
| --- | --- |

(9)

Литва е изправена пред значителен спад на населението в работна възраст, предизвикан от демографски промени, миграция и неефективност на системата на здравеопазването. Постоянно ниската степен на участие в ученето през целия живот не е благоприятна за укрепване на човешкия капитал, подобряване на пригодността за заетост и повишаване на производителността. Процентът на учениците със слаби постижения по основните умения е над средния, което сочи необходимостта от модернизиране на обучението на учителите и насърчаване на непрекъснатото професионално развитие. Образованието и обучението не винаги са съобразени с пазара на труда. Нисък е процентът на учениците, които следват професионални програми за образование и обучение по време на средното образование. Литва предприема действия за подобряване и разширяване на стажовете и обучението в процеса на работа, но броят и качеството на тези програми все още са недостатъчни. Броят на болничните легла на глава от населението остава висок в сравнение с останалите държави от Съюза, което подсказва, че може да съществуват дисбаланси в предоставянето на здравно обслужване. В същото време общият размер на публичните инвестиции в здравния сектор продължава да бъде нисък. Отчетената висока честота на неофициалните плащания за здравни услуги, заедно с опасения за корупция в процедурите за възлагане на обществени поръчки за медицински стоки, показват необходимостта да се подобри управлението на системата на здравеопазването.

| (10) | Мерките за пенсионна реформа, които са били приети, не са достатъчни за решаване на проблема на средносрочната устойчивост на пенсионната система. Законоустановената пенсионна възраст се увеличава постепенно през периода до 2026 г., но пенсионната система не отчита показателите на очакваната продължителност на живота. Освен това правилата за индексация на пенсиите са неясни. Слабото участие в доброволни спестовни пенсионни схеми и липсата на професионални пенсионни схеми създават рискове за адекватността на пенсиите в бъдеще. Правителството възнамерява да въведе цялостна реформа на пенсионната система като част от по-широк „нов социален модел“. Тази стратегия обаче все още не е финализирана и приета и трябва първо да бъде проведена консултация със социалните партньори. Литва е въвела финансови мерки за подпомагане на възрастните хора и финансови стимули за наемане на работа на по-възрастните работници. Цялостна стратегия за активен живот на възрастните хора обаче все още липсва. |
| --- | --- |

(10)

Мерките за пенсионна реформа, които са били приети, не са достатъчни за решаване на проблема на средносрочната устойчивост на пенсионната система. Законоустановената пенсионна възраст се увеличава постепенно през периода до 2026 г., но пенсионната система не отчита показателите на очакваната продължителност на живота. Освен това правилата за индексация на пенсиите са неясни. Слабото участие в доброволни спестовни пенсионни схеми и липсата на професионални пенсионни схеми създават рискове за адекватността на пенсиите в бъдеще. Правителството възнамерява да въведе цялостна реформа на пенсионната система като част от по-широк „нов социален модел“. Тази стратегия обаче все още не е финализирана и приета и трябва първо да бъде проведена консултация със социалните партньори. Литва е въвела финансови мерки за подпомагане на възрастните хора и финансови стимули за наемане на работа на по-възрастните работници. Цялостна стратегия за активен живот на възрастните хора обаче все още липсва.

| (11) | Над 30 % от населението на Литва е изложено на риск от бедност или социално изключване. Реформата на паричното социално подпомагане, в съчетание с ефекта от подобрената икономическа ситуация, доведе до значително намаляване на разходите и на броя на получаващите социално подпомагане. Въпреки това активните мерки на пазара на труда и другите услуги за подпомагане на бенефициерите все още са ограничени. |
| --- | --- |

(11)

Над 30 % от населението на Литва е изложено на риск от бедност или социално изключване. Реформата на паричното социално подпомагане, в съчетание с ефекта от подобрената икономическа ситуация, доведе до значително намаляване на разходите и на броя на получаващите социално подпомагане. Въпреки това активните мерки на пазара на труда и другите услуги за подпомагане на бенефициерите все още са ограничени.

| (12) | Литва постигна значителен напредък в реформирането на държавните предприятия и прие законодателство, за да гарантира дълготрайния ефект на реформите. Правителството приключи процеса на разграничаване на търговските и нетърговските дейности, които вече се оповестяват в годишни доклади. От останалите държавни дружества се изисква да назначат независими членове на управителния съвет до края на септември 2015 г. |
| --- | --- |

(12)

Литва постигна значителен напредък в реформирането на държавните предприятия и прие законодателство, за да гарантира дълготрайния ефект на реформите. Правителството приключи процеса на разграничаване на търговските и нетърговските дейности, които вече се оповестяват в годишни доклади. От останалите държавни дружества се изисква да назначат независими членове на управителния съвет до края на септември 2015 г.

| (13) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Литва, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Литва, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (14) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (15) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специални препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Литва следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(15)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специални препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Литва следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да избегне отклонение от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и да гарантира, че отклонението през 2016 г. се ограничава до надбавката, свързана с реформата на пенсионната система. Да разшири данъчната основа и да подобри спазването на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

1.

Да избегне отклонение от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и да гарантира, че отклонението през 2016 г. се ограничава до надбавката, свързана с реформата на пенсионната система. Да разшири данъчната основа и да подобри спазването на данъчното законодателство.

| 2. | Да предприеме мерки по отношение на предизвикателството, свързано с намаляващия брой на хората в работна възраст, като направи образованието по-адекватно на търсенето на пазара на труда, увеличи постигането на основни умения и подобри работата на системата на здравеопазване; като намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи чрез изместване на данъчната тежест към други източници, с по-малко отрицателно въздействие върху растежа. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме мерки по отношение на предизвикателството, свързано с намаляващия брой на хората в работна възраст, като направи образованието по-адекватно на търсенето на пазара на труда, увеличи постигането на основни умения и подобри работата на системата на здравеопазване; като намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи чрез изместване на данъчната тежест към други източници, с по-малко отрицателно въздействие върху растежа.

| 3. | Да приеме цялостна реформа на пенсионната система, която да отговаря и на предизвикателството да се постигне адекватност на пенсиите. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработица и паричното социално подпомагане и да подобри пригодността за заетост на лицата, които търсят работа. |
| --- | --- |

3.

Да приеме цялостна реформа на пенсионната система, която да отговаря и на предизвикателството да се постигне адекватност на пенсиите. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработица и паричното социално подпомагане и да подобри пригодността за заетост на лицата, които търсят работа.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Литва за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 67).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

4

(5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

(6)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

6

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/73

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Люксембург за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2015 г.

(2015/C 272/19)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политиката си за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политиката си за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Люксембург за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Люксембург за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Люксембург не беше посочен като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Люксембург не беше посочен като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад за Люксембург за 2015 г. В него се оценява напредъкът на Люксембург в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад за Люксембург за 2015 г. В него се оценява напредъкът на Люксембург в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 30 април 2015 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Понастоящем по отношение на Люксембург се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да снижи номиналния излишък от 0,6 % от БВП през 2014 г. до 0,1 % от БВП през 2015 г. След това то планира да го повиши отново до 0,9 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да остане на средносрочната цел — структурен излишък от 0,5 % от БВП — през целия период на програмата. Съгласно програмата за стабилност правителството планира да задържи съотношението на държавния дълг към БВП на равнище, значително по-ниско от заложената в Договора референтна стойност от 60 %. Съотношението на дълга се очаква да бъде около 24 % по време на периода на програмата, като достигне своя връх от малко над 24 % през 2016 г. и спадне под 24 % от БВП до 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2015 г. и оптимистичен след това. От 2016 г. нататък обаче съществуват рискове за изпълнението на бюджетните мерки. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., структурното салдо се очаква да продължи да спазва средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Люксембург да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Фискалната рамка на Люксембург бе значително укрепена с приемането на средносрочната бюджетна рамка и създаването на фискалния съвет. Следва обаче да бъдат отстранени значителните слабости, свързани с редовното публикуване на фискалните статистики в рамките на годината, което е основен елемент от мониторинга в реално време на бюджетните промени. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем по отношение на Люксембург се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да снижи номиналния излишък от 0,6 % от БВП през 2014 г. до 0,1 % от БВП през 2015 г. След това то планира да го повиши отново до 0,9 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да остане на средносрочната цел — структурен излишък от 0,5 % от БВП — през целия период на програмата. Съгласно програмата за стабилност правителството планира да задържи съотношението на държавния дълг към БВП на равнище, значително по-ниско от заложената в Договора референтна стойност от 60 %. Съотношението на дълга се очаква да бъде около 24 % по време на периода на програмата, като достигне своя връх от малко над 24 % през 2016 г. и спадне под 24 % от БВП до 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2015 г. и оптимистичен след това. От 2016 г. нататък обаче съществуват рискове за изпълнението на бюджетните мерки. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., структурното салдо се очаква да продължи да спазва средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Люксембург да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Фискалната рамка на Люксембург бе значително укрепена с приемането на средносрочната бюджетна рамка и създаването на фискалния съвет. Следва обаче да бъдат отстранени значителните слабости, свързани с редовното публикуване на фискалните статистики в рамките на годината, което е основен елемент от мониторинга в реално време на бюджетните промени.

| (9) | Очакваният спад в приходите от данъка върху потреблението, дължащ се на промяната в наредбата, свързана с електронната търговия, подчертава уязвимостта на поне една част от данъчните приходи. За да се гарантира по-добре тяхната предвидимост, има възможност за допълнително разширяване на данъчната основа и за хармонизиране на данъчното облагане, по-специално чрез преразглеждане на сегашното ниско данъчно облагане на жилищните имоти и чрез увеличено използване на алтернативни източници, включително данъчно облагане, свързано с околната среда. Бе започната подготвителна работа по цялостна данъчна реформа (за влизане в сила през 2017 г.). |
| --- | --- |

(9)

Очакваният спад в приходите от данъка върху потреблението, дължащ се на промяната в наредбата, свързана с електронната търговия, подчертава уязвимостта на поне една част от данъчните приходи. За да се гарантира по-добре тяхната предвидимост, има възможност за допълнително разширяване на данъчната основа и за хармонизиране на данъчното облагане, по-специално чрез преразглеждане на сегашното ниско данъчно облагане на жилищните имоти и чрез увеличено използване на алтернативни източници, включително данъчно облагане, свързано с околната среда. Бе започната подготвителна работа по цялостна данъчна реформа (за влизане в сила през 2017 г.).

| (10) | Дългосрочната устойчивост на публичните финанси е застрашена от нарастването на разходите за пенсии, въпреки неотдавнашната реформа на системата, и от постоянното нарастване на разходите за дългосрочни грижи. Според прогнозната системата за застраховане на дългосрочни грижи ще отчете дефицит през 2015 г. (6), като се очаква резервите ѝ постепенно да намаляват, в резултат на което още през 2017 г. те ще спаднат под законовия минимум от 10 % от разходите. В бюджета за 2015 г. (7) бяха приети някои мерки с потенциал за икономии. Планираната реформа на системата за застраховане на дългосрочните грижи обаче, която има за цел да предостави на лицата, нуждаещи се от дългосрочни грижи, адекватно равнище на услуги и да осигури съответстващото финансиране, все още не се е изразила в законодателен акт. Реформата на пенсионната система от 2012 г. не беше достатъчно амбициозна, тъй като чрез нея се разглеждаше само частично голямото несъответствие между законоустановената и действителната пенсионна възраст. Продължават да съществуват няколко възможности за ранно пенсиониране. Участието на по-възрастните работници на пазара на труда е много ниско в сравнение с други държави членки. Беше подготвен проект на законодателен акт, свързан с пенсионната реформа и за изменение на Кодекса на труда (Пакт за възрастта). Той съдържа пакет от мерки, който има за цел да спомогне за задържането на по-възрастните работници на работа. |
| --- | --- |

(10)

Дългосрочната устойчивост на публичните финанси е застрашена от нарастването на разходите за пенсии, въпреки неотдавнашната реформа на системата, и от постоянното нарастване на разходите за дългосрочни грижи. Според прогнозната системата за застраховане на дългосрочни грижи ще отчете дефицит през 2015 г. (6), като се очаква резервите ѝ постепенно да намаляват, в резултат на което още през 2017 г. те ще спаднат под законовия минимум от 10 % от разходите. В бюджета за 2015 г. (7) бяха приети някои мерки с потенциал за икономии. Планираната реформа на системата за застраховане на дългосрочните грижи обаче, която има за цел да предостави на лицата, нуждаещи се от дългосрочни грижи, адекватно равнище на услуги и да осигури съответстващото финансиране, все още не се е изразила в законодателен акт. Реформата на пенсионната система от 2012 г. не беше достатъчно амбициозна, тъй като чрез нея се разглеждаше само частично голямото несъответствие между законоустановената и действителната пенсионна възраст. Продължават да съществуват няколко възможности за ранно пенсиониране. Участието на по-възрастните работници на пазара на труда е много ниско в сравнение с други държави членки. Беше подготвен проект на законодателен акт, свързан с пенсионната реформа и за изменение на Кодекса на труда (Пакт за възрастта). Той съдържа пакет от мерки, който има за цел да спомогне за задържането на по-възрастните работници на работа.

| (11) | Икономиката на Люксембург се характеризира със значителни разлики в производителността на труда в различните икономически сектори, като производителността във финансовия сектор е два пъти по-висока от тази в нефинансовите сектори. Това предполага, че по-големите различия в реалните заплати по сектори в съответствие с производителността на труда по сектори биха могли да подкрепят преразпределението на труда към бързо развиващи се конкурентни сектори или към секторите, които са засегнати от загуба на конкурентоспособност. Продължават да съществуват пречки пред необходимите секторни корекции на заплатите в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(11)

Икономиката на Люксембург се характеризира със значителни разлики в производителността на труда в различните икономически сектори, като производителността във финансовия сектор е два пъти по-висока от тази в нефинансовите сектори. Това предполага, че по-големите различия в реалните заплати по сектори в съответствие с производителността на труда по сектори биха могли да подкрепят преразпределението на труда към бързо развиващи се конкурентни сектори или към секторите, които са засегнати от загуба на конкурентоспособност. Продължават да съществуват пречки пред необходимите секторни корекции на заплатите в дългосрочен план.

| (12) | Въпреки че като цяло пазарите на труда функционират добре и въпреки високия процент на завършилите висше образование, равнищата на заетост на по-възрастните работници, жените и младите хора с ниска квалификация са сравнително ниски. Продължават да съществуват институционални пречки за ефективни политики за стимулиране на трудовата активност. В рамките на публичната служба по заетостта се осъществява напредък по важна реформа за предоставяне на индивидуални напътствия за търсещите работа лица, която правителството възнамерява да приключи до края на 2015 г. Не бяха приети проект за реформа на професионалното образование и обучение и реформата на средното образование, за да се подобрят резултатите в образованието, особено за лицата в неравностойно социално-икономическо положение. Обявените мерки, свързани с надбавките за майчинство и за образование, и планираната реформа на родителския отпуск се очаква да допринесат за увеличаване на участието на жените на пазара на труда. От системата за „съвместно облагане“ и от конструкцията на системата за социално осигуряване произтичат демотивиращи фактори за вторите работещи членове на домакинството да работят. Въпреки високия процент на завършилите висше образование, резултатите на образователната система остават незадоволителни и продължава да бъде трудно облекчаването на положението на хората от мигрантски произход и младите хора с ниска квалификация. Продължават да съществуват предизвикателства за предлагането на пазара на труда, свързани с институционални фактори и с конструкцията на системата за социални обезщетения, и тези предизвикателства са източник на проблеми на пазара на труда. |
| --- | --- |

(12)

Въпреки че като цяло пазарите на труда функционират добре и въпреки високия процент на завършилите висше образование, равнищата на заетост на по-възрастните работници, жените и младите хора с ниска квалификация са сравнително ниски. Продължават да съществуват институционални пречки за ефективни политики за стимулиране на трудовата активност. В рамките на публичната служба по заетостта се осъществява напредък по важна реформа за предоставяне на индивидуални напътствия за търсещите работа лица, която правителството възнамерява да приключи до края на 2015 г. Не бяха приети проект за реформа на професионалното образование и обучение и реформата на средното образование, за да се подобрят резултатите в образованието, особено за лицата в неравностойно социално-икономическо положение. Обявените мерки, свързани с надбавките за майчинство и за образование, и планираната реформа на родителския отпуск се очаква да допринесат за увеличаване на участието на жените на пазара на труда. От системата за „съвместно облагане“ и от конструкцията на системата за социално осигуряване произтичат демотивиращи фактори за вторите работещи членове на домакинството да работят. Въпреки високия процент на завършилите висше образование, резултатите на образователната система остават незадоволителни и продължава да бъде трудно облекчаването на положението на хората от мигрантски произход и младите хора с ниска квалификация. Продължават да съществуват предизвикателства за предлагането на пазара на труда, свързани с институционални фактори и с конструкцията на системата за социални обезщетения, и тези предизвикателства са източник на проблеми на пазара на труда.

| (13) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург и го публикува в доклада си за 2015 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург и го публикува в доклада си за 2015 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (14) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение (8), че Люксембург спазва разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(14)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение (8), че Люксембург спазва разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (15) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (9). Като държава, чиято парична единица е еврото, Люксембург следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(15)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (9). Като държава, чиято парична единица е еврото, Люксембург следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

| 1. | Да разшири данъчната основа, по-специално по отношение на потреблението, постоянното имуществено данъчно облагане и данъчното облагане, свързано с околната среда. |
| --- | --- |

1.

Да разшири данъчната основа, по-специално по отношение на потреблението, постоянното имуществено данъчно облагане и данъчното облагане, свързано с околната среда.

| 2. | Да премахне несъответствието между законоустановената и действителната пенсионна възраст чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст със средната продължителност на живота. |
| --- | --- |

2.

Да премахне несъответствието между законоустановената и действителната пенсионна възраст чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст със средната продължителност на живота.

| 3. | Да извърши реформа на системата за определяне на заплатите, като се консултира със социалните партньори и се съобразява с националните практики, с цел да се гарантира, че заплатите се променят в съответствие с производителността, по-специално на секторно равнище. |
| --- | --- |

3.

Да извърши реформа на системата за определяне на заплатите, като се консултира със социалните партньори и се съобразява с националните практики, с цел да се гарантира, че заплатите се променят в съответствие с производителността, по-специално на секторно равнище.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 72).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

5

(6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, exercise 2015, на разполжение на адрес: http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

6

(7)  Мерки 255 и 256 от бюджета за 2015 г., на разположение на адрес: http://www.budget.public.lu/.

7

(8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

8

(9)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

9

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/76

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Унгария за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2015 г.

(2015/C 272/20)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Унгария е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Унгария е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Унгария. В доклада се оценява напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Унгария са налице макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и мониторинг. Следва да се обърне внимание по-специално на рисковете, произтичащи от нетната международна позиция (което въпреки известен напредък в коригирането на външните сметки е все още силно отрицателна), високото равнище на държавния дълг, значителната регулаторна тежест върху финансовия сектор и високото равнище на необслужваните кредити, което затруднява намаляването на задлъжнялостта. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Унгария. В доклада се оценява напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Унгария са налице макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и мониторинг. Следва да се обърне внимание по-специално на рисковете, произтичащи от нетната международна позиция (което въпреки известен напредък в коригирането на външните сметки е все още силно отрицателна), високото равнище на държавния дълг, значителната регулаторна тежест върху финансовия сектор и високото равнище на необслужваните кредити, което затруднява намаляването на задлъжнялостта.

| (7) | На 30 април 2015 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, както и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 2,4 % от БВП през 2015 г. и до 1,6 % през 2018 г., а в съответствие с преизчисленото структурно салдо (5) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,7 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2017 г. Съгласно програмата за конвергенция правителството планира постепенното намаляване на съотношението на дълга към БВП до 74,9 % през 2015 г. и до 68,9 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е до голяма степен реалистичен до 2016 г. и става оптимистичен за следващите години. Мерките в подкрепа на целите за дефицита, планирани от 2016 г. нататък, не са достатъчно конкретизирани, особено след 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо и нарастването на нетните разходи показват, че е налице риск от значително отклонение от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. В същото време Унгария се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2015 г., а след края на преходния период — с референтния показател за намаляване на дълга през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Унгария да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За системата за фискално управление в Унгария ще бъде от полза строгото прилагане на вече гласуваната средносрочна бюджетна рамка и възлагането на по-важна аналитична роля на фискалния съвет. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, както и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 2,4 % от БВП през 2015 г. и до 1,6 % през 2018 г., а в съответствие с преизчисленото структурно салдо (5) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,7 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2017 г. Съгласно програмата за конвергенция правителството планира постепенното намаляване на съотношението на дълга към БВП до 74,9 % през 2015 г. и до 68,9 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е до голяма степен реалистичен до 2016 г. и става оптимистичен за следващите години. Мерките в подкрепа на целите за дефицита, планирани от 2016 г. нататък, не са достатъчно конкретизирани, особено след 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо и нарастването на нетните разходи показват, че е налице риск от значително отклонение от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. В същото време Унгария се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2015 г., а след края на преходния период — с референтния показател за намаляване на дълга през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Унгария да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За системата за фискално управление в Унгария ще бъде от полза строгото прилагане на вече гласуваната средносрочна бюджетна рамка и възлагането на по-важна аналитична роля на фискалния съвет.

| (9) | Основните предизвикателства на банковия сектор продължиха през последните 12 месеца, по-специално предизвикателствата пред възстановяването на кредитирането, основано на пазара, чрез по-добри възможности за натрупване на капитал и по-ефективно оздравяване на портфейла. От средата на 2013 г. банковото кредитиране разчита главно на субсидирани схеми, включително за около 40 % от кредитирането на МСП. Комбинацията от значителна данъчна и регулаторна тежест и висок процент на проблемните заеми не предоставя на банките необходимите стимули за увеличаване на тяхната нормална, несубсидирана дейност по отпускане на заеми. Външната експозиция на Унгария и свързаните с нея рискове за финансовата стабилност са намалели значително поради скорошното преобразуване на ипотечните кредити в чуждестранна валута в местна валута. В същото време валутната задлъжнялост на домакинствата все още е основната причина за високия дял на необслужваните кредити. Повечето схеми за облекчения за кредитите в чуждестранна валута, приети към днешна дата, не са насочени към изпитващите затруднения заемополучатели, с изключение на схемата на националната агенция за управление на активите в сектора на домакинствата, и е малко вероятно да решат проблема с необслужваните заеми. Ефикасното оздравяване на портфейла е възпрепятствано, наред с друго, от липсата на възбрани и неефективността на съдебните и при извънсъдебните производства по преобразуване. Споразумението, сключено наскоро с Европейската банка за възстановяване и развитие, включва редица ангажименти от правителството за справяне с предизвикателствата във финансовия сектор, включително, наред с друго, чрез постепенно намаляване на налога върху банките и зачитане на принципа на предварителна консултация. Стриктното прилагане на тези мерки ще доведе до връщане към стабилна и предвидима рамка на финансовата политика. През последната година Унгария многократно разширява пряката си собственост в банковия сектор. Държавната намеса в банковия сектор, извършена чрез увеличена пряка собственост, може да доведе до значителни фискални рискове дори в случаите, когато намесата е само временна. |
| --- | --- |

(9)

Основните предизвикателства на банковия сектор продължиха през последните 12 месеца, по-специално предизвикателствата пред възстановяването на кредитирането, основано на пазара, чрез по-добри възможности за натрупване на капитал и по-ефективно оздравяване на портфейла. От средата на 2013 г. банковото кредитиране разчита главно на субсидирани схеми, включително за около 40 % от кредитирането на МСП. Комбинацията от значителна данъчна и регулаторна тежест и висок процент на проблемните заеми не предоставя на банките необходимите стимули за увеличаване на тяхната нормална, несубсидирана дейност по отпускане на заеми. Външната експозиция на Унгария и свързаните с нея рискове за финансовата стабилност са намалели значително поради скорошното преобразуване на ипотечните кредити в чуждестранна валута в местна валута. В същото време валутната задлъжнялост на домакинствата все още е основната причина за високия дял на необслужваните кредити. Повечето схеми за облекчения за кредитите в чуждестранна валута, приети към днешна дата, не са насочени към изпитващите затруднения заемополучатели, с изключение на схемата на националната агенция за управление на активите в сектора на домакинствата, и е малко вероятно да решат проблема с необслужваните заеми. Ефикасното оздравяване на портфейла е възпрепятствано, наред с друго, от липсата на възбрани и неефективността на съдебните и при извънсъдебните производства по преобразуване. Споразумението, сключено наскоро с Европейската банка за възстановяване и развитие, включва редица ангажименти от правителството за справяне с предизвикателствата във финансовия сектор, включително, наред с друго, чрез постепенно намаляване на налога върху банките и зачитане на принципа на предварителна консултация. Стриктното прилагане на тези мерки ще доведе до връщане към стабилна и предвидима рамка на финансовата политика. През последната година Унгария многократно разширява пряката си собственост в банковия сектор. Държавната намеса в банковия сектор, извършена чрез увеличена пряка собственост, може да доведе до значителни фискални рискове дори в случаите, когато намесата е само временна.

| (10) | Последните промени в областта на данъчното облагане (въвеждането на нови данъци и увеличенията в съществуващите данъци) показват връщане към предходната тенденция на увеличаване на тежестта на специфичните за отделните сектори корпоративни данъци. Непредвидимостта и избирателността на тези промени водят до изкривяване на инвестициите в различните сектори. Въпреки че са въведени редица новите мерки, данъчната тежест за някои групи лица с ниски доходи продължава да е сред най-високите в Съюза, като несемейните хора са особено засегнати. Изглежда има възможност за допълнително изместване на данъчната тежест към източници на приходи, които са по-насърчаващи за растежа. Различните мерки, въведени през последната година, помагат да се направят по-строги системи за борба с укриването на данъци. След успешното приключване на програмата, свързваща касовите апарати на търговските обекти към онлайн система, понастоящем се планира през 2015 г. програмата да обхване определен брой пазарни услуги. Прагът, над който трябва да бъде представена подробна декларация за ДДС, беше намален. През 2015 г. беше въведена система за електронна инспекция на пътни товари, чиято главна цел е намаляване на верижните измами с ДДС. Въпреки това все още има значително поле за подобряване на административната ефективност при събирането на данъците и намаляване на разходите за спазване на данъчното облагане, особено за МСП. |
| --- | --- |

(10)

Последните промени в областта на данъчното облагане (въвеждането на нови данъци и увеличенията в съществуващите данъци) показват връщане към предходната тенденция на увеличаване на тежестта на специфичните за отделните сектори корпоративни данъци. Непредвидимостта и избирателността на тези промени водят до изкривяване на инвестициите в различните сектори. Въпреки че са въведени редица новите мерки, данъчната тежест за някои групи лица с ниски доходи продължава да е сред най-високите в Съюза, като несемейните хора са особено засегнати. Изглежда има възможност за допълнително изместване на данъчната тежест към източници на приходи, които са по-насърчаващи за растежа. Различните мерки, въведени през последната година, помагат да се направят по-строги системи за борба с укриването на данъци. След успешното приключване на програмата, свързваща касовите апарати на търговските обекти към онлайн система, понастоящем се планира през 2015 г. програмата да обхване определен брой пазарни услуги. Прагът, над който трябва да бъде представена подробна декларация за ДДС, беше намален. През 2015 г. беше въведена система за електронна инспекция на пътни товари, чиято главна цел е намаляване на верижните измами с ДДС. Въпреки това все още има значително поле за подобряване на административната ефективност при събирането на данъците и намаляване на разходите за спазване на данъчното облагане, особено за МСП.

| (11) | Като цяло унгарският пазар на труда се е подобрил през 2014 г., като заетостта в частния сектор се е възстановила благодарение на икономическия възход. Все още има значителни предизвикателства по отношение на схемата за наемане на работа в публичния сектор, която беше значително разширена от 2011 г. насам. Схемата изглежда е неефикасна в активната политика за пазара на труда, като тези рискове нарушават правилното функциониране на пазара на труда. Същите ресурси, ако се изразходват по различен начин, биха могли да донесат по-голяма полза за икономиката на Унгария. Бюджетните разходи на посочената схема са нараснали четворно през последните четири години до 0,8 % от БВП и се очаква да се удвоят отново между 2015 г. и 2018 г., поради което ресурсите няма да могат да се използват за съществени подобрения в обучението и услугите, необходими за улесняване на участието в отворения пазар на труда. Съществува риск обществените поръчки в строителството от такъв мащаб да създадат значителен ефект на „блокиране“ и трайно да заменят системата на социални придобивки за ниско квалифицираните лица. Схемата не е адекватно координирана с други активни мерки на политиката на пазара на труда и не насърчава в достатъчна степен реинтеграцията на участниците в отворения пазар на труда. Процентът на успешно излизане от схемата за наемане на работа в публичния сектор беше само 13,8 % през първата половина на 2014 г., което подсказва, че схемата за наемане на работа в публичния сектор не е достатъчна за подкрепа на реинтеграцията на участниците в пазара на труда. Въпреки че схемата е насочена към трайно безработните и нискоквалифицираните лица (както и към безработните от необлагодетелстваните райони), през 2013 г. 47 % от участниците са били със средно или висше образование. Периодът на допустимост за получаване на обезщетения за безработица (три месеца) не е бил увеличен, като по този начин не съответства на средната продължителност (повече от една година), от която търсещите работа лица се нуждаят, за да намерят работа. Осъществени са редица програми за подобряване на приобщаването на ромите на трудовия пазар и е въведена система за мониторинг. Следва да се разработят рационализирани и координирани мерки на политиката, които да могат да намалят значително бедността. Макар че показателите за бедността сочат умерена тенденция към подобряване, бедността продължава да бъде на тревожно високо ниво, особено сред ромите и децата. Все още има пропуски в адекватността и обхвата на социалното подпомагане. |
| --- | --- |

(11)

Като цяло унгарският пазар на труда се е подобрил през 2014 г., като заетостта в частния сектор се е възстановила благодарение на икономическия възход. Все още има значителни предизвикателства по отношение на схемата за наемане на работа в публичния сектор, която беше значително разширена от 2011 г. насам. Схемата изглежда е неефикасна в активната политика за пазара на труда, като тези рискове нарушават правилното функциониране на пазара на труда. Същите ресурси, ако се изразходват по различен начин, биха могли да донесат по-голяма полза за икономиката на Унгария. Бюджетните разходи на посочената схема са нараснали четворно през последните четири години до 0,8 % от БВП и се очаква да се удвоят отново между 2015 г. и 2018 г., поради което ресурсите няма да могат да се използват за съществени подобрения в обучението и услугите, необходими за улесняване на участието в отворения пазар на труда. Съществува риск обществените поръчки в строителството от такъв мащаб да създадат значителен ефект на „блокиране“ и трайно да заменят системата на социални придобивки за ниско квалифицираните лица. Схемата не е адекватно координирана с други активни мерки на политиката на пазара на труда и не насърчава в достатъчна степен реинтеграцията на участниците в отворения пазар на труда. Процентът на успешно излизане от схемата за наемане на работа в публичния сектор беше само 13,8 % през първата половина на 2014 г., което подсказва, че схемата за наемане на работа в публичния сектор не е достатъчна за подкрепа на реинтеграцията на участниците в пазара на труда. Въпреки че схемата е насочена към трайно безработните и нискоквалифицираните лица (както и към безработните от необлагодетелстваните райони), през 2013 г. 47 % от участниците са били със средно или висше образование. Периодът на допустимост за получаване на обезщетения за безработица (три месеца) не е бил увеличен, като по този начин не съответства на средната продължителност (повече от една година), от която търсещите работа лица се нуждаят, за да намерят работа. Осъществени са редица програми за подобряване на приобщаването на ромите на трудовия пазар и е въведена система за мониторинг. Следва да се разработят рационализирани и координирани мерки на политиката, които да могат да намалят значително бедността. Макар че показателите за бедността сочат умерена тенденция към подобряване, бедността продължава да бъде на тревожно високо ниво, особено сред ромите и децата. Все още има пропуски в адекватността и обхвата на социалното подпомагане.

| (12) | Въведените през последните години бариери за навлизане на пазара в сектора на услугите не са премахнати; напротив, през 2014 г. бяха въведени допълнителни бариери, които затрудняват ефективното разпределение на икономически ресурси, увеличават несигурността за инвеститорите и ограничават конкуренцията. Новите бариери включват, например, изискването всички средни или големи обекти за търговия на дребно да получат разрешение по централизирана процедура. Корупцията и липсата на прозрачност, които засягат публичната администрация, вземането на решения и обществените поръчки, продължават да бъдат източник на безпокойство. Ниското ниво на конкуренция при обществените поръчки, както и широкото използване на прякото възлагане на договори са се запазили и през 2014 г. През 2014 г. бе предприета реорганизация на администрацията в областта на обществените поръчки, чиито резултати трябва да се следят отблизо. През ноември 2014 г. Унгария представи план за действие за транспонирането на новите директиви относно обществените поръчки и насърчаване на конкуренцията и прозрачността. Няколко мерки за подобряване на уредбата за борба с корупцията също бяха обявени. |
| --- | --- |

(12)

Въведените през последните години бариери за навлизане на пазара в сектора на услугите не са премахнати; напротив, през 2014 г. бяха въведени допълнителни бариери, които затрудняват ефективното разпределение на икономически ресурси, увеличават несигурността за инвеститорите и ограничават конкуренцията. Новите бариери включват, например, изискването всички средни или големи обекти за търговия на дребно да получат разрешение по централизирана процедура. Корупцията и липсата на прозрачност, които засягат публичната администрация, вземането на решения и обществените поръчки, продължават да бъдат източник на безпокойство. Ниското ниво на конкуренция при обществените поръчки, както и широкото използване на прякото възлагане на договори са се запазили и през 2014 г. През 2014 г. бе предприета реорганизация на администрацията в областта на обществените поръчки, чиито резултати трябва да се следят отблизо. През ноември 2014 г. Унгария представи план за действие за транспонирането на новите директиви относно обществените поръчки и насърчаване на конкуренцията и прозрачността. Няколко мерки за подобряване на уредбата за борба с корупцията също бяха обявени.

| (13) | Въпреки че бяха взети някои мерки за подкрепа на образованието на ромските деца, все още предстои да бъде разработен системен подход за насърчаване на приобщаващото общо образование. Все още е висок делът на ромските деца, посещаващи училища или класове, в които по-голямата част от учениците са роми, и образователното равнище на ромските ученици е по-нисък от средния за страната. Учителите не са обучени да предоставят достатъчна подкрепа за групите в неравностойно положение. Необходимо е да се направи повече за подобряване на прехода между различни форми и етапи на образованието и от образованието към пазара на труда. Планираните промени в разпределението на държавно финансираните места в средното образование и нарастващите изисквания за приемане във висшите учебни заведения могат да ограничат още повече възможностите за преход между различни форми на образование, по-специално за групите в неравностойно положение. Унгария има много висок процент на отпадане във висшето образование. През декември 2014 г. правителството обяви приемането на национална стратегия за висшето образование. Стратегията включва повишаване на националната цел за дела на завършилите висше образование до 34 %. Като цяло последните мерки не успяха да подобрят участието на групите в неравностойно положение във висшето образование и да се справят с проблема на прекъсването на образованието. Настоящата система за финансиране не подкрепя в достатъчна степен равния достъп. |
| --- | --- |

(13)

Въпреки че бяха взети някои мерки за подкрепа на образованието на ромските деца, все още предстои да бъде разработен системен подход за насърчаване на приобщаващото общо образование. Все още е висок делът на ромските деца, посещаващи училища или класове, в които по-голямата част от учениците са роми, и образователното равнище на ромските ученици е по-нисък от средния за страната. Учителите не са обучени да предоставят достатъчна подкрепа за групите в неравностойно положение. Необходимо е да се направи повече за подобряване на прехода между различни форми и етапи на образованието и от образованието към пазара на труда. Планираните промени в разпределението на държавно финансираните места в средното образование и нарастващите изисквания за приемане във висшите учебни заведения могат да ограничат още повече възможностите за преход между различни форми на образование, по-специално за групите в неравностойно положение. Унгария има много висок процент на отпадане във висшето образование. През декември 2014 г. правителството обяви приемането на национална стратегия за висшето образование. Стратегията включва повишаване на националната цел за дела на завършилите висше образование до 34 %. Като цяло последните мерки не успяха да подобрят участието на групите в неравностойно положение във висшето образование и да се справят с проблема на прекъсването на образованието. Настоящата система за финансиране не подкрепя в достатъчна степен равния достъп.

| (14) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Унгария, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Унгария, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Унгария и неговото становище (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Унгария и неговото становище (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (16) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу, |
| --- | --- |

(16)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП за средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 0,6 % от БВП през 2016 г. |
| --- | --- |

1.

Да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП за средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 0,6 % от БВП през 2016 г.

| 2. | Да предприеме мерки за възстановяване на нормалното кредитиране на реалната икономика и отстраняване на пречките пред оздравяването на портфейла, основан на пазара; да намали значително рисковете на условните задължения, свързани с нарастването на държавната собственост в банковия сектор. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме мерки за възстановяване на нормалното кредитиране на реалната икономика и отстраняване на пречките пред оздравяването на портфейла, основан на пазара; да намали значително рисковете на условните задължения, свързани с нарастването на държавната собственост в банковия сектор.

| 3. | Да намали специфичните за отделните сектори корпоративни данъци с изкривяващ ефект; да премахне неоправданите бариери за навлизане на пазара в сектора на услугите, включително в сектора на търговията на дребно; да намали данъчната тежест за лицата с нисък доход, като пренасочи облагането към области, в които ще има по-слабо отрицателно въздействие върху растежа; да продължи борбата с укриването на данъци, да намали разходите по привеждане в съответствие и да подобри ефективността на събирането на данъци. Да укрепи структурите в областта на обществените поръчки, които насърчават конкуренцията и прозрачността, и допълнително да подобри рамката за борба с корупцията. |
| --- | --- |

3.

Да намали специфичните за отделните сектори корпоративни данъци с изкривяващ ефект; да премахне неоправданите бариери за навлизане на пазара в сектора на услугите, включително в сектора на търговията на дребно; да намали данъчната тежест за лицата с нисък доход, като пренасочи облагането към области, в които ще има по-слабо отрицателно въздействие върху растежа; да продължи борбата с укриването на данъци, да намали разходите по привеждане в съответствие и да подобри ефективността на събирането на данъци. Да укрепи структурите в областта на обществените поръчки, които насърчават конкуренцията и прозрачността, и допълнително да подобри рамката за борба с корупцията.

| 4. | Да преориентира бюджетните средства, заделени за схемата за наемане на работа в публичния сектор, към активни мерки на пазара на труда за насърчаване на интеграцията в първичния пазар на труда; и да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица. |
| --- | --- |

4.

Да преориентира бюджетните средства, заделени за схемата за наемане на работа в публичния сектор, към активни мерки на пазара на труда за насърчаване на интеграцията в първичния пазар на труда; и да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица.

| 5. | Да увеличи участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в приобщаващото общо образование, както и да подобри подкрепата, предоставяна на тези групи, чрез целенасочено обучение за учителите; да засили мерките за улесняване на прехода между различните етапи на образованието и прехода към пазара на труда и да подобри преподаването на основни умения. |
| --- | --- |

5.

Да увеличи участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в приобщаващото общо образование, както и да подобри подкрепата, предоставяна на тези групи, чрез целенасочено обучение за учителите; да засили мерките за улесняване на прехода между различните етапи на образованието и прехода към пазара на труда и да подобри преподаването на основни умения.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за конвергенция на Унгария за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 77).

4

(5)  Структурното салдо е преизчислено от Комисията въз основа на информацията в програмата за конвергенция съгласно общоприетата методология.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/80

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Малта за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2015 г.

(2015/C 272/21)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Малта за периода 2014. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Малта за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Малта за периода 2014. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Малта за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, по-интензивни структурни реформи и постигане на благоприятстваща растежа фискална консолидация. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, по-интензивни структурни реформи и постигане на благоприятстваща растежа фискална консолидация.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Малта. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Малта препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Малта. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Малта препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 17 април 2015 г. Малта представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 17 април 2015 г. Малта представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, след като през юни 2015 г. бе прекратена процедурата при прекомерен дефицит (6). В своята Програма за стабилност за 2015 г., правителството планира постепенно намаляване на номиналния дефицит до 1,6 % от БВП през 2015 г. и допълнително до 0,2 % от БВП през 2018 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. може да се счита, че прекомерният дефицит е бил коригиран през 2014 г. Според Програмата за стабилност правителството планира да постигне до 2019 г. средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, т.е. една година след програмния период. Според Програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква постепенно да намалее до 61,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Изглежда, че съществува риск от известно отклонение от изискваната корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната цел през 2015 г., както и през 2016 г. През 2015 г. подобрението в структурното салдо се очаква да бъде с 0,1 % от БВП под изискването. Въпреки че предвидената за 2016 г. корекция е в съответствие с изискването, съществува риск от известно отклонение през 2015 г. и 2016 г., разглеждани заедно. Мерките в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че Малта се очаква да спази като цяло разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, след като през юни 2015 г. бе прекратена процедурата при прекомерен дефицит (6). В своята Програма за стабилност за 2015 г., правителството планира постепенно намаляване на номиналния дефицит до 1,6 % от БВП през 2015 г. и допълнително до 0,2 % от БВП през 2018 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. може да се счита, че прекомерният дефицит е бил коригиран през 2014 г. Според Програмата за стабилност правителството планира да постигне до 2019 г. средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, т.е. една година след програмния период. Според Програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква постепенно да намалее до 61,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Изглежда, че съществува риск от известно отклонение от изискваната корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната цел през 2015 г., както и през 2016 г. През 2015 г. подобрението в структурното салдо се очаква да бъде с 0,1 % от БВП под изискването. Въпреки че предвидената за 2016 г. корекция е в съответствие с изискването, съществува риск от известно отклонение през 2015 г. и 2016 г., разглеждани заедно. Мерките в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че Малта се очаква да спази като цяло разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | В дългосрочен план устойчивостта на публичните финанси на Малта е изложена на риск, по-специално с оглед на очакваното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението.Законодателните промени в пенсионната система, увеличаващи законоустановената пенсионна възраст, се въвеждат с много бавно темпо и няма конкретна връзка между законоустановената пенсионна възраст и продължителността на живота. Малта се справи с предизвикателствата на своята пенсионна система чрез мерки за пазара на труда, като въведе трети стълб в пенсионното осигуряване и обяви допълнителни политически мерки в своята национална програма за реформи, но мерките, предназначени за значителното подобряване на устойчивостта и адекватността на системата, все още не са обявени и изпълнени. Изпълнението на националната стратегия за 2014 г. за здравеопазването започна, целейки максимално увеличение на ефективността на здравеопазването, като същевременно запазва неговата финансова устойчивост. Този процес трябва да се следи. |
| --- | --- |

(9)

В дългосрочен план устойчивостта на публичните финанси на Малта е изложена на риск, по-специално с оглед на очакваното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението.Законодателните промени в пенсионната система, увеличаващи законоустановената пенсионна възраст, се въвеждат с много бавно темпо и няма конкретна връзка между законоустановената пенсионна възраст и продължителността на живота. Малта се справи с предизвикателствата на своята пенсионна система чрез мерки за пазара на труда, като въведе трети стълб в пенсионното осигуряване и обяви допълнителни политически мерки в своята национална програма за реформи, но мерките, предназначени за значителното подобряване на устойчивостта и адекватността на системата, все още не са обявени и изпълнени. Изпълнението на националната стратегия за 2014 г. за здравеопазването започна, целейки максимално увеличение на ефективността на здравеопазването, като същевременно запазва неговата финансова устойчивост. Този процес трябва да се следи.

| (10) | Малта въведе мерки, които да помогнат на нейното население да постигне баланс между професионален и семеен живот, по-специално чрез фискални стимули, като продължи да осигурява безплатни центрове за детски грижи и да въвежда гъвкаво работно време. В същото време нарасналото търсене на неофициални структури за дългосрочни грижи и липсата на подходящи умения вероятно пречат на по-възрастните жени да търсят работа на пазара на труда. През юни 2014 г. беше публикувана националната стратегия по отношение на грамотността и преждевременното напускане на училище. Продължава работата по хармонизирането на образователните резултати с нуждите на пазара, въпреки че все още не са видни осезаеми резултати. |
| --- | --- |

(10)

Малта въведе мерки, които да помогнат на нейното население да постигне баланс между професионален и семеен живот, по-специално чрез фискални стимули, като продължи да осигурява безплатни центрове за детски грижи и да въвежда гъвкаво работно време. В същото време нарасналото търсене на неофициални структури за дългосрочни грижи и липсата на подходящи умения вероятно пречат на по-възрастните жени да търсят работа на пазара на труда. През юни 2014 г. беше публикувана националната стратегия по отношение на грамотността и преждевременното напускане на училище. Продължава работата по хармонизирането на образователните резултати с нуждите на пазара, въпреки че все още не са видни осезаеми резултати.

| (11) | Бяха положени усилия за осигуряването на рамка за използването на фондовете за рисков капитал и за улесняването на достъпа до капиталовите пазари, по-специално чрез преразглеждане на схемата за създаване на предприятия „Malta Enterprise“ и обявената програма за първоначален капитал. Продължава работата по създаването на банка за развитие. Този процес трябва да се следи. |
| --- | --- |

(11)

Бяха положени усилия за осигуряването на рамка за използването на фондовете за рисков капитал и за улесняването на достъпа до капиталовите пазари, по-специално чрез преразглеждане на схемата за създаване на предприятия „Malta Enterprise“ и обявената програма за първоначален капитал. Продължава работата по създаването на банка за развитие. Този процес трябва да се следи.

| (12) | Стъпка в правилната посока са усилията на Малта в борбата с укриването на данъци и насърчаването на спазването на данъчното законодателство чрез въвеждането на гъвкава рамка за събиране на приходите. Въпреки продължаващата работа съществува необходимост от конкретни мерки, за да се ускори въвеждането на електронните плащания. |
| --- | --- |

(12)

Стъпка в правилната посока са усилията на Малта в борбата с укриването на данъци и насърчаването на спазването на данъчното законодателство чрез въвеждането на гъвкава рамка за събиране на приходите. Въпреки продължаващата работа съществува необходимост от конкретни мерки, за да се ускори въвеждането на електронните плащания.

| (13) | Продължителността на процедурите за обществени поръчки бе съкратена значително чрез въвеждането на задължителни електронни обществени поръчки и чрез укрепването на съответните административни служби. Тя ще бъде съкратена допълнително чрез изпълнението на обявените мерки, по-специално чрез наемането на допълнителен персонал и въвеждането на система за проследяване. Транспортните разходи играят значителна роля в икономиката на Малта. Наскоро започна реформа на транспорта, но все още е необходимо правителството да представи цялостна стратегия в тази област. |
| --- | --- |

(13)

Продължителността на процедурите за обществени поръчки бе съкратена значително чрез въвеждането на задължителни електронни обществени поръчки и чрез укрепването на съответните административни служби. Тя ще бъде съкратена допълнително чрез изпълнението на обявените мерки, по-специално чрез наемането на допълнителен персонал и въвеждането на система за проследяване. Транспортните разходи играят значителна роля в икономиката на Малта. Наскоро започна реформа на транспорта, но все още е необходимо правителството да представи цялостна стратегия в тази област.

| (14) | В Националната програма за реформи се уточняват мерки за реформа на съдебната система, които надхвърлят мерките от доклада за страната. В резултат на това Малта постигна известен напредък в изпълнението на специфичните препоръки за страната от 2014 г. за повишаване на ефективността на съдебната система. В процес на финализиране е също проектозакон. Когато той влезе в сила и започне да се прилага, се очаква ефективността на съдебната система да нарасне още, по-специално чрез цифровизацията на съдебните производства и насърчаването на алтернативни механизми за разрешаване на спорове. |
| --- | --- |

(14)

В Националната програма за реформи се уточняват мерки за реформа на съдебната система, които надхвърлят мерките от доклада за страната. В резултат на това Малта постигна известен напредък в изпълнението на специфичните препоръки за страната от 2014 г. за повишаване на ефективността на съдебната система. В процес на финализиране е също проектозакон. Когато той влезе в сила и започне да се прилага, се очаква ефективността на съдебната система да нарасне още, по-специално чрез цифровизацията на съдебните производства и насърчаването на алтернативни механизми за разрешаване на спорове.

| (15) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Малта, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Малта, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (16) | В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Малта, като становището (7) му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Малта, като становището (7) му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Малта следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Малта следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | След като коригира прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигането на средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. |
| --- | --- |

1.

След като коригира прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигането на средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г.

| 2. | Да предприеме мерки за подобряване на основните умения и по-нататъшното намаляване на преждевременното напускане на училище, като насърчава непрекъснатото професионално развитие на преподавателите. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме мерки за подобряване на основните умения и по-нататъшното намаляване на преждевременното напускане на училище, като насърчава непрекъснатото професионално развитие на преподавателите.

| 3. | Да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, да продължи текущата пенсионна реформа, например чрез ускоряване на вече извършеното увеличение на законоустановената пенсионна възраст и впоследствие чрез обвързването ѝ с промените в продължителността на живота. |
| --- | --- |

3.

Да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, да продължи текущата пенсионна реформа, например чрез ускоряване на вече извършеното увеличение на законоустановената пенсионна възраст и впоследствие чрез обвързването ѝ с промените в продължителността на живота.

| 4. | Да подобри достъпа на малките и средните предприятия до финансиране, по-специално чрез небанкови инструменти. |
| --- | --- |

4.

Да подобри достъпа на малките и средните предприятия до финансиране, по-специално чрез небанкови инструменти.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 83).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

5

(6)  Решение (ЕС) 2015/1025 на Съвета от 19 юни 2015 година за отмяна на Решение 2013/319/ЕС относно съществуването на прекомерен дефицит в Малта (ОВ L 163, 30.6.2015 г., стр. 35).

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

(8)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

8

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/83

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Нидерландия за 2015 г.

(2015/C 272/22)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си по проекта за бюджетен план на Нидерландия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си по проекта за бюджетен план на Нидерландия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Нидерландия беше посочена сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Нидерландия беше посочена сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Нидерландия за 2015 г. В него бе оценен напредъкът на Нидерландия при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Нидерландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. Продължават да съществуват и заслужават внимание рисковете, произтичащи от високото равнище на частния дълг, въпреки че неотдавнашните мерки подкрепят възстановяването на жилищния пазар и ще спомогнат за ограничаване на растежа на ипотечните кредити. Въпреки че значителният излишък по текущата сметка отчасти отразява структурните характеристики на икономиката, е възможно структурата на пенсионната и данъчната система да се окаже причина за неефективно разпределяне на капитала. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Нидерландия за 2015 г. В него бе оценен напредъкът на Нидерландия при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Нидерландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. Продължават да съществуват и заслужават внимание рисковете, произтичащи от високото равнище на частния дълг, въпреки че неотдавнашните мерки подкрепят възстановяването на жилищния пазар и ще спомогнат за ограничаване на растежа на ипотечните кредити. Въпреки че значителният излишък по текущата сметка отчасти отразява структурните характеристики на икономиката, е възможно структурата на пенсионната и данъчната система да се окаже причина за неефективно разпределяне на капитала.

| (7) | На 30 април 2015 г. Нидерландия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 30 април 2015 г. Нидерландия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Понастоящем по отношение на Нидерландия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 1,8 % от БВП през 2015 г. и после до 0,7 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да изпълни средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през периода на програмата. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да достигне върха си от 68,8 % през 2015 г. и постепенно да спадне до 66,1 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се очаква структурното салдо за постигане на средносрочната цел да достигне -0,3 % от БВП през 2015 г. и -0,4 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Нидерландия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. На равнище от 0,84 % от БВП през 2013 г. публичните разходи за научноизследователска и развойна дейност са ниски с оглед на образователното равнище, академичните постижения и равнището на икономическо развитие. Разходите на сектор „Държавно управление“ в тази област са с тенденция към намаляване от 2014 г. насам, а частните разходи за НИРД остават ниски. Пренасочването на публичните разходи към иновациите и научните изследвания, и по-специално фундаменталните изследвания, и изпълнението на рамковите политики за стимулиране на частните инвестиции в НИРД ще спомогнат за повишаване на потенциала за дългосрочен растеж на нидерландската икономика. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем по отношение на Нидерландия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 1,8 % от БВП през 2015 г. и после до 0,7 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да изпълни средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през периода на програмата. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да достигне върха си от 68,8 % през 2015 г. и постепенно да спадне до 66,1 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се очаква структурното салдо за постигане на средносрочната цел да достигне -0,3 % от БВП през 2015 г. и -0,4 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Нидерландия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. На равнище от 0,84 % от БВП през 2013 г. публичните разходи за научноизследователска и развойна дейност са ниски с оглед на образователното равнище, академичните постижения и равнището на икономическо развитие. Разходите на сектор „Държавно управление“ в тази област са с тенденция към намаляване от 2014 г. насам, а частните разходи за НИРД остават ниски. Пренасочването на публичните разходи към иновациите и научните изследвания, и по-специално фундаменталните изследвания, и изпълнението на рамковите политики за стимулиране на частните инвестиции в НИРД ще спомогнат за повишаване на потенциала за дългосрочен растеж на нидерландската икономика.

| (9) | Едно от ключовите предизвикателства е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули се трупаха в продължение на десетилетия и оформиха моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално пълното данъчно приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От 2012 г. насам се прилагат поредица от мерки, които отчасти целят да се намери решение за тези стимули. Някои от тях включват корекции на фискалното третиране на жилищното финансиране. Постепенното преминаване към ограничаване на данъчно приспадане на лихвите по ипотечни кредити и увеличаването на стимулите за амортизации са оправдани. Постепенното въвеждане на тази мярка обаче може да стане с по-бързи темпове, за да се постигне по-силно въздействие върху амортизационното поведение. Ще продължи значителното данъчно стимулиране, насочено към инвестирането в непроизводителни активи. Съотношението от 100 % между размера на кредита и стойността на имота, което следва да бъде достигнато през 2018 г., е все още високо. Пазарът за наемане на жилища е ограничен от нормативни актове и от наличието на много голям сектор на социално жилищно настаняване, който трябва също така да се справя с дълги списъци на чакащи. Въвеждането в сектора на социалното жилищно настаняване на диференциране на наемите, основано в по-голяма степен на доходите, представлява стъпка в правилната посока, но неговото въздействие е ограничено. Съгласно нов закон корпорациите за жилищно настаняване ще трябва да отделят дейностите си от общ икономически интерес (т.е. социалното жилищно настаняване) от другите дейности. Остава да се види дали това ще доведе до планираното пренасочване на социалното жилищно настаняване към нуждаещите се хора и ще гарантира, че социалното жилищно настаняване е достъпно за хората в неравностойно положение, които не могат да получат жилища при пазарни условия. |
| --- | --- |

(9)

Едно от ключовите предизвикателства е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули се трупаха в продължение на десетилетия и оформиха моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално пълното данъчно приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От 2012 г. насам се прилагат поредица от мерки, които отчасти целят да се намери решение за тези стимули. Някои от тях включват корекции на фискалното третиране на жилищното финансиране. Постепенното преминаване към ограничаване на данъчно приспадане на лихвите по ипотечни кредити и увеличаването на стимулите за амортизации са оправдани. Постепенното въвеждане на тази мярка обаче може да стане с по-бързи темпове, за да се постигне по-силно въздействие върху амортизационното поведение. Ще продължи значителното данъчно стимулиране, насочено към инвестирането в непроизводителни активи. Съотношението от 100 % между размера на кредита и стойността на имота, което следва да бъде достигнато през 2018 г., е все още високо. Пазарът за наемане на жилища е ограничен от нормативни актове и от наличието на много голям сектор на социално жилищно настаняване, който трябва също така да се справя с дълги списъци на чакащи. Въвеждането в сектора на социалното жилищно настаняване на диференциране на наемите, основано в по-голяма степен на доходите, представлява стъпка в правилната посока, но неговото въздействие е ограничено. Съгласно нов закон корпорациите за жилищно настаняване ще трябва да отделят дейностите си от общ икономически интерес (т.е. социалното жилищно настаняване) от другите дейности. Остава да се види дали това ще доведе до планираното пренасочване на социалното жилищно настаняване към нуждаещите се хора и ще гарантира, че социалното жилищно настаняване е достъпно за хората в неравностойно положение, които не могат да получат жилища при пазарни условия.

| (10) | Подобри се дългосрочната устойчивост на пенсионната система. В допълнение към постепенното увеличаване на законно установената пенсионна възраст от първи стълб — от 65 години през 2012 г. на 67 години през 2021 г. и обвързването ѝ със средната продължителност на живота след това, Нидерландия прие всеобхватни реформи на частно финансирания стълб на пенсионната система и на системата за дългосрочни грижи. Финансовият надзор на пенсионните фондове е подобрен, а системата е по-устойчива на финансови шокове. Това бе допълнено от успешните реформи за насърчаване на по-възрастните работници да работят по-дълго. В резултат от реформите в областта на дългосрочните грижи на общините бяха прехвърлени отговорности, като бяха намалени общите разходи и беше поставен акцент върху повишаването на ефикасността. Трябва да бъдат наблюдавани качеството и достъпността на дългосрочните грижи. |
| --- | --- |

(10)

Подобри се дългосрочната устойчивост на пенсионната система. В допълнение към постепенното увеличаване на законно установената пенсионна възраст от първи стълб — от 65 години през 2012 г. на 67 години през 2021 г. и обвързването ѝ със средната продължителност на живота след това, Нидерландия прие всеобхватни реформи на частно финансирания стълб на пенсионната система и на системата за дългосрочни грижи. Финансовият надзор на пенсионните фондове е подобрен, а системата е по-устойчива на финансови шокове. Това бе допълнено от успешните реформи за насърчаване на по-възрастните работници да работят по-дълго. В резултат от реформите в областта на дългосрочните грижи на общините бяха прехвърлени отговорности, като бяха намалени общите разходи и беше поставен акцент върху повишаването на ефикасността. Трябва да бъдат наблюдавани качеството и достъпността на дългосрочните грижи.

| (11) | Оставащите предизвикателства включват подходящото разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка), по-специално чрез намаляване на вноските от страна на хората, които са в началото на трудовия си живот. Подобряването на застрахователната справедливост на вноските по втория стълб на пенсионната схема ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ растежа начин. |
| --- | --- |

(11)

Оставащите предизвикателства включват подходящото разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка), по-специално чрез намаляване на вноските от страна на хората, които са в началото на трудовия си живот. Подобряването на застрахователната справедливост на вноските по втория стълб на пенсионната схема ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ растежа начин.

| (12) | Всеобхватната реформа на законодателството за защита на заетостта, прието през 2014 г., има за цел да се повишат участието на пазара на труда и мобилността. Намалени са фискалните демотивиращи фактори за работа. Законодателството, прието от Парламента, въведе възможност за активиране на квота, в случай че работодателите не успеят да създадат допълнителните работни места за хора с увреждания, за които са поели ангажимент. Въздействието от тези мерки може да бъдат оценени изцяло само след като те бъдат изпълнени. Необходими са по-нататъшни мерки за подобряване на интеграцията на хората в маргинално положение на пазара на труда, включително на хората с мигрантски произход. |
| --- | --- |

(12)

Всеобхватната реформа на законодателството за защита на заетостта, прието през 2014 г., има за цел да се повишат участието на пазара на труда и мобилността. Намалени са фискалните демотивиращи фактори за работа. Законодателството, прието от Парламента, въведе възможност за активиране на квота, в случай че работодателите не успеят да създадат допълнителните работни места за хора с увреждания, за които са поели ангажимент. Въздействието от тези мерки може да бъдат оценени изцяло само след като те бъдат изпълнени. Необходими са по-нататъшни мерки за подобряване на интеграцията на хората в маргинално положение на пазара на труда, включително на хората с мигрантски произход.

| (13) | Като се вземат предвид задължителните неданъчни плащания, данъчната тежест в Нидерландия е значително по-висока от средните стойности за ЕС и е налице възможност за пренасочване на данъчното облагане към фактори, които са по-малко вредни за растежа. Предвижданата данъчна реформа ще допринесе за увеличаването на участието на пазара на труда. След като бъде приета, въздействието ѝ трябва да бъде внимателно следено. |
| --- | --- |

(13)

Като се вземат предвид задължителните неданъчни плащания, данъчната тежест в Нидерландия е значително по-висока от средните стойности за ЕС и е налице възможност за пренасочване на данъчното облагане към фактори, които са по-малко вредни за растежа. Предвижданата данъчна реформа ще допринесе за увеличаването на участието на пазара на труда. След като бъде приета, въздействието ѝ трябва да бъде внимателно следено.

| (14) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (6) е, че Нидерландия спазва Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (6) е, че Нидерландия спазва Пакта за стабилност и растеж.

| (16) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Нидерландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Нидерландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

| 1. | Да пренасочи публичните разходи към подпомагане на инвестициите в НИРД и да работи за рамкови условия за подобряване на частните разходи за НИРД, за да противодейства на низходящата тенденция в публичните разходи за НИРД и да увеличи потенциала за икономически растеж. |
| --- | --- |

1.

Да пренасочи публичните разходи към подпомагане на инвестициите в НИРД и да работи за рамкови условия за подобряване на частните разходи за НИРД, за да противодейства на низходящата тенденция в публичните разходи за НИРД и да увеличи потенциала за икономически растеж.

| 2. | С укрепването на възстановяването, да ускори намалението на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити, така че да бъдат намалени данъчните стимули за инвестиции в непроизводителни активи. Да осигури по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наемане на жилища и да обвърже допълнително наемите с доходите на домакинствата при социалното жилищно настаняване. |
| --- | --- |

2.

С укрепването на възстановяването, да ускори намалението на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити, така че да бъдат намалени данъчните стимули за инвестиции в непроизводителни активи. Да осигури по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наемане на жилища и да обвърже допълнително наемите с доходите на домакинствата при социалното жилищно настаняване.

| 3. | Да намали размера на вноските по втория стълб на пенсионната система по отношение на лицата, които са в началните години на професионалния си живот. |
| --- | --- |

3.

Да намали размера на вноските по втория стълб на пенсионната система по отношение на лицата, които са в началните години на професионалния си живот.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Нидерландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 88).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/87

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Австрия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2015 г.

(2015/C 272/23)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Австрия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Австрия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, интензифициране на структурните реформи и изпълнение на отговорна фискална консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, интензифициране на структурните реформи и изпълнение на отговорна фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Австрия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Австрия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Австрия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Австрия препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 21 април 2015 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 21 април 2015 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Понастоящем Австрия изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга през периода 2014—2016 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 2,2 % от БВП през 2015 г. и допълнително до 0,5 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност средносрочната цел за структурен дефицит, не по-голям от 0,45 % от БВП, бе постигната през 2014 г., а правителството планира да спазва средносрочната цел през целия период на програмата. Преизчисленото структурно салдо обаче показва, че има отклонение от средносрочната цел от началото на 2015 г. Съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне своя връх от 86,8 % през 2015 г. и да спадне постепенно до 79,7 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е реалистичен. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък обаче не са достатъчно конкретизирани. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., структурното салдо се очаква да се отклони с 0,4 % от БВП от средносрочната цел през 2015 г. Отклонението се очаква да нарасне значително през 2016 г. с оглед на прогнозираното влошаване на структурното салдо с 0,6 % от БВП в сравнение с изискваната структурна корекция от 0,3 % от БВП за постигане на средносрочната цел. Това ще означава отклонение в размер на около 0,9 % от БВП от изискването на Пакта за стабилност и растеж. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. В същото време съгласно програмата за стабилност и прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. брутният дълг се очаква да продължи да спада в съответствие с преходното правило за дълга през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Австрия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем Австрия изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга през периода 2014—2016 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 2,2 % от БВП през 2015 г. и допълнително до 0,5 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност средносрочната цел за структурен дефицит, не по-голям от 0,45 % от БВП, бе постигната през 2014 г., а правителството планира да спазва средносрочната цел през целия период на програмата. Преизчисленото структурно салдо обаче показва, че има отклонение от средносрочната цел от началото на 2015 г. Съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне своя връх от 86,8 % през 2015 г. и да спадне постепенно до 79,7 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е реалистичен. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък обаче не са достатъчно конкретизирани. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., структурното салдо се очаква да се отклони с 0,4 % от БВП от средносрочната цел през 2015 г. Отклонението се очаква да нарасне значително през 2016 г. с оглед на прогнозираното влошаване на структурното салдо с 0,6 % от БВП в сравнение с изискваната структурна корекция от 0,3 % от БВП за постигане на средносрочната цел. Това ще означава отклонение в размер на около 0,9 % от БВП от изискването на Пакта за стабилност и растеж. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. В същото време съгласно програмата за стабилност и прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. брутният дълг се очаква да продължи да спада в съответствие с преходното правило за дълга през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Австрия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Отношенията между различните равнища на управление остават сложни и водят до загуби на ефективност в ключови сектори на публичната администрация. Австрия остава една от държавите с най-ниско равнище на поднационални собствени данъци като процент от БВП. Въпреки това ниско ниво на данъчна автономия, поднационалните власти имат различни отговорности за разходване и администрация. Високата степен на сложност и несъответствията между отговорностите за приходите и разходите не способства за изпълнението на широкообхватни политически реформи. |
| --- | --- |

(9)

Отношенията между различните равнища на управление остават сложни и водят до загуби на ефективност в ключови сектори на публичната администрация. Австрия остава една от държавите с най-ниско равнище на поднационални собствени данъци като процент от БВП. Въпреки това ниско ниво на данъчна автономия, поднационалните власти имат различни отговорности за разходване и администрация. Високата степен на сложност и несъответствията между отговорностите за приходите и разходите не способства за изпълнението на широкообхватни политически реформи.

| (10) | Дългосрочната фискална устойчивост на австрийската пенсионна система продължава да страда от структурни слабости. Извършените досега реформи от Австрия не изглеждат достатъчни, за да се гарантира дългосрочната фискална устойчивост на системата. На първо място, действителната пенсионна възраст продължава да бъде значително под законоустановената пенсионна възраст. На второ място, законоустановената пенсионна възраст на жените е значително по-ниска от тази на мъжете и няма да бъде увеличена до 2024 г. На трето място, законоустановената пенсионна възраст все още не е обвързана с непрекъснатото нарастване на продължителността на живота. Австрия предприе някои мерки за увеличаване на действителната пенсионна възраст, която е сега 59,7 години (2014 г.), но което все още е под средното за ЕС равнище от 63,1 години (2013 г.). Въведени са мерки за премахване на възможностите за ранно пенсиониране и схемите за инвалидност, като по този начин се удължава трудовият живот. Освен това бяха увеличени годишната санкция за ранно пенсиониране и периодът на пенсионен осигурителен стаж, необходим, за може да се ползват тези схеми. Все още не е ясно дали ще се осъществят очакваните положителни ефекти от тези мерки върху бюджета. |
| --- | --- |

(10)

Дългосрочната фискална устойчивост на австрийската пенсионна система продължава да страда от структурни слабости. Извършените досега реформи от Австрия не изглеждат достатъчни, за да се гарантира дългосрочната фискална устойчивост на системата. На първо място, действителната пенсионна възраст продължава да бъде значително под законоустановената пенсионна възраст. На второ място, законоустановената пенсионна възраст на жените е значително по-ниска от тази на мъжете и няма да бъде увеличена до 2024 г. На трето място, законоустановената пенсионна възраст все още не е обвързана с непрекъснатото нарастване на продължителността на живота. Австрия предприе някои мерки за увеличаване на действителната пенсионна възраст, която е сега 59,7 години (2014 г.), но което все още е под средното за ЕС равнище от 63,1 години (2013 г.). Въведени са мерки за премахване на възможностите за ранно пенсиониране и схемите за инвалидност, като по този начин се удължава трудовият живот. Освен това бяха увеличени годишната санкция за ранно пенсиониране и периодът на пенсионен осигурителен стаж, необходим, за може да се ползват тези схеми. Все още не е ясно дали ще се осъществят очакваните положителни ефекти от тези мерки върху бюджета.

| (11) | Разходите за здравеопазване в Австрия са сред най-високите в Съюза. Текущата реформа на здравеопазването (2013—2016 г.) има за цел стабилизирането му като дял от БВП от 2016 г. нататък. При все това, дори ако реформите са успешни, фискалната устойчивост и ефективност на системата на здравеопазване продължават да бъдат изправени пред структурни предизвикателства. Следва да се предприемат мерки по отношение на периода след 2016 г. Например, повече пациенти следва да бъдат лекувани в условия на мултидисциплинарни първични амбулаторни грижи и средната продължителност на престоя за болнично лечение следва да се понижи още повече. |
| --- | --- |

(11)

Разходите за здравеопазване в Австрия са сред най-високите в Съюза. Текущата реформа на здравеопазването (2013—2016 г.) има за цел стабилизирането му като дял от БВП от 2016 г. нататък. При все това, дори ако реформите са успешни, фискалната устойчивост и ефективност на системата на здравеопазване продължават да бъдат изправени пред структурни предизвикателства. Следва да се предприемат мерки по отношение на периода след 2016 г. Например, повече пациенти следва да бъдат лекувани в условия на мултидисциплинарни първични амбулаторни грижи и средната продължителност на престоя за болнично лечение следва да се понижи още повече.

| (12) | Гарантирането на дългосрочната наличност на подходящи квалифицирани работници продължава да представлява предизвикателство за Австрия. С около 5,6 % равнището на безработица е сред най-ниските в Съюза, но потенциалът на пазара на труда на някои части от работната сила не е напълно оползотворен. Австрия предприе някои мерки за удължаване на трудовия живот, за улесняване на участието на жените на пазара на труда и за използване в по-пълна степен на потенциала на участниците на пазара на труда от мигрантски произход, включително чрез подобряване на признаването на техните квалификации. Неотдавнашните реформи обаче трябва да бъдат наблюдавани отблизо и повече мерки са необходими, за да се използва пълноценно потенциалът на тези групи на пазара на труда. |
| --- | --- |

(12)

Гарантирането на дългосрочната наличност на подходящи квалифицирани работници продължава да представлява предизвикателство за Австрия. С около 5,6 % равнището на безработица е сред най-ниските в Съюза, но потенциалът на пазара на труда на някои части от работната сила не е напълно оползотворен. Австрия предприе някои мерки за удължаване на трудовия живот, за улесняване на участието на жените на пазара на труда и за използване в по-пълна степен на потенциала на участниците на пазара на труда от мигрантски произход, включително чрез подобряване на признаването на техните квалификации. Неотдавнашните реформи обаче трябва да бъдат наблюдавани отблизо и повече мерки са необходими, за да се използва пълноценно потенциалът на тези групи на пазара на труда.

| (13) | На 13 март 2015 г. Австрия представи цялостна данъчна реформа, целяща премодулиране на данъчните категории и ставките на данъка върху доходите на физическите лица, по-специално чрез намаляване на входната ставка за данъка върху доходите на физическите лица от 36,5 % на 25 %. Данъчното облекчение се очаква да възлезе на 4,9 милиарда евро, а 300 милиона евро допълнителни разходи са предвидени за подпомагане на семейната политика и изследователските дейности. Съгласно предложението изместването на данъчната тежест ще се финансира отчасти посредством борба с отклонението от данъчно облагане, намаляване на публичните разходи, увеличаване на намалените ставки на ДДС до 13 % в някои области и увеличаване на данъка върху капиталовия доход от 25 % на 27,5 %. Тези планове за реформи са до голяма степен в съответствие с препоръките на Съвета от 2014 г. Те вероятно ще увеличат стимулите за работа за лицата с нисък потенциал за доходи и за вторите работещи членове на домакинствата и ще подпомогнат разполагаемия доход. Реформата обаче следва да бъде осъществена по неутрален за бюджета начин. |
| --- | --- |

(13)

На 13 март 2015 г. Австрия представи цялостна данъчна реформа, целяща премодулиране на данъчните категории и ставките на данъка върху доходите на физическите лица, по-специално чрез намаляване на входната ставка за данъка върху доходите на физическите лица от 36,5 % на 25 %. Данъчното облекчение се очаква да възлезе на 4,9 милиарда евро, а 300 милиона евро допълнителни разходи са предвидени за подпомагане на семейната политика и изследователските дейности. Съгласно предложението изместването на данъчната тежест ще се финансира отчасти посредством борба с отклонението от данъчно облагане, намаляване на публичните разходи, увеличаване на намалените ставки на ДДС до 13 % в някои области и увеличаване на данъка върху капиталовия доход от 25 % на 27,5 %. Тези планове за реформи са до голяма степен в съответствие с препоръките на Съвета от 2014 г. Те вероятно ще увеличат стимулите за работа за лицата с нисък потенциал за доходи и за вторите работещи членове на домакинствата и ще подпомогнат разполагаемия доход. Реформата обаче следва да бъде осъществена по неутрален за бюджета начин.

| (14) | Австрийската училищна система се характеризира с нисък брой на преждевременно напускащите училище, който е значително под средното равнище за ЕС. Силна и добре функционираща система на професионално образование и обучение предоставя голям резерв от висококвалифицирани работници. Въпреки това подобряването на образователните резултати, а оттам и на пригодността за заетост на младите хора с нисък социално-икономически статус, и по-специално на тези от мигрантски произход, продължава да бъде предизвикателство. Оценката на прилагането на нова система за средните училища (Neue Mittelschule) разкри слабости, които все още трябва да бъдат преодолени. |
| --- | --- |

(14)

Австрийската училищна система се характеризира с нисък брой на преждевременно напускащите училище, който е значително под средното равнище за ЕС. Силна и добре функционираща система на професионално образование и обучение предоставя голям резерв от висококвалифицирани работници. Въпреки това подобряването на образователните резултати, а оттам и на пригодността за заетост на младите хора с нисък социално-икономически статус, и по-специално на тези от мигрантски произход, продължава да бъде предизвикателство. Оценката на прилагането на нова система за средните училища (Neue Mittelschule) разкри слабости, които все още трябва да бъдат преодолени.

| (15) | В контекста на европейския семестър Съветът систематично препоръча на Австрия да подобри и насърчи конкурентоспособността в сектора на услугите, но политическият отговор до този момент беше ограничен. Изискванията за правната форма, капиталовото участие и тарифите продължават да съществуват за няколко професии, като създават регулаторни бариери за достъп до пазара и пречат на специалисти или професионални дружества от други държави членки да започнат бизнес в Австрия. В контекста на процеса на взаимна оценка Австрия преразглежда своите правила за достъп до професии и резултатите на професионалните дейности, за да оцени дали те са пропорционални и отговарят на общия интерес. В сравнение с органите за конкуренцията на други държави членки Федералният орган за конкуренцията е с недостатъчно ресурси, което възпрепятства по-ефективните действия. |
| --- | --- |

(15)

В контекста на европейския семестър Съветът систематично препоръча на Австрия да подобри и насърчи конкурентоспособността в сектора на услугите, но политическият отговор до този момент беше ограничен. Изискванията за правната форма, капиталовото участие и тарифите продължават да съществуват за няколко професии, като създават регулаторни бариери за достъп до пазара и пречат на специалисти или професионални дружества от други държави членки да започнат бизнес в Австрия. В контекста на процеса на взаимна оценка Австрия преразглежда своите правила за достъп до професии и резултатите на професионалните дейности, за да оцени дали те са пропорционални и отговарят на общия интерес. В сравнение с органите за конкуренцията на други държави членки Федералният орган за конкуренцията е с недостатъчно ресурси, което възпрепятства по-ефективните действия.

| (16) | Австрийският банков сектор остана устойчив, но все още е изправен пред редица предизвикателства, както на местно равнище, така и по отношение на чуждестранни експозиции, представляващи уязвимост. Капитализацията на банковия сектор продължи да се подобрява през 2014 г., но рентабилността на австрийските банки продължава да бъде под натиск. Пет от шестте най-големи австрийски кредитни институции преминаха цялостната оценка на ЕЦБ през 2014 г., с изключение на Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Австрия отбеляза значителен напредък в преструктурирането на ÖVAG и на Hypo Group Alpe Adria (HGAA). |
| --- | --- |

(16)

Австрийският банков сектор остана устойчив, но все още е изправен пред редица предизвикателства, както на местно равнище, така и по отношение на чуждестранни експозиции, представляващи уязвимост. Капитализацията на банковия сектор продължи да се подобрява през 2014 г., но рентабилността на австрийските банки продължава да бъде под натиск. Пет от шестте най-големи австрийски кредитни институции преминаха цялостната оценка на ЕЦБ през 2014 г., с изключение на Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Австрия отбеляза значителен напредък в преструктурирането на ÖVAG и на Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (18) | В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (19) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Австрия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(19)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Австрия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

| 1. | Да избегне отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. Да гарантира бюджетна неутралност на данъчната реформа, насочена към намаляване на данъчната тежест върху труда. Да коригира несъответствията между отговорностите за финансиране и разходване на различните равнища на управление. Да предприеме мерки за осигуряване на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, включително чрез по-ранно хармонизиране на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените и чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст със средната продължителност на живота. |
| --- | --- |

1.

Да избегне отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. Да гарантира бюджетна неутралност на данъчната реформа, насочена към намаляване на данъчната тежест върху труда. Да коригира несъответствията между отговорностите за финансиране и разходване на различните равнища на управление. Да предприеме мерки за осигуряване на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, включително чрез по-ранно хармонизиране на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените и чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст със средната продължителност на живота.

| 2. | Да засили мерките за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници и жените, включително и чрез подобряване на предоставянето на грижи за децата и услуги за дългосрочни грижи. Да предприеме стъпки за подобряване на образователните резултати на младите хора в неравностойно положение. |
| --- | --- |

2.

Да засили мерките за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници и жените, включително и чрез подобряване на предоставянето на грижи за децата и услуги за дългосрочни грижи. Да предприеме стъпки за подобряване на образователните резултати на младите хора в неравностойно положение.

| 3. | Да премахне прекомерните бариери за доставчиците на услуги и пречките пред създаването на интердисциплинарни дружества. |
| --- | --- |

3.

Да премахне прекомерните бариери за доставчиците на услуги и пречките пред създаването на интердисциплинарни дружества.

| 4. | Да отстрани потенциалните слабости на финансовия сектор от гледна точка на външната експозиция и на недостатъчно качество на активите. |
| --- | --- |

4.

Да отстрани потенциалните слабости на финансовия сектор от гледна точка на външната експозиция и на недостатъчно качество на активите.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 92).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/91

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Полша за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2015 г.

(2015/C 272/24)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за 2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за 2014 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена сред държавите членки, за които да направи задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена сред държавите членки, за които да направи задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Полша за 2015 г. В него е оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Полша за 2015 г. В него е оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

| (7) | На 29 април 2015 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 29 април 2015 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж след отмяната през юни 2015 г. на процедурата при прекомерен дефицит (5). В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира постепенното намаляване на номиналния дефицит от 3,2 % на 2,7 % от БВП през 2015 г., а впоследствие на 1,2 % от БВП през 2018 г. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., може да се приеме, че прекомерният дефицит вече е бил коригиран през 2014 г., т.е. една година преди зададения срок, като се има предвид, че превишението над предвидената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП се обяснява с нетния бюджетен разход за цялостната реформа на пенсионната система. Според програмата за конвергенция правителството планира постигане на междинната цел — структурен дефицит в размер на 1 % от БВП — до 2019 г. След като съотношението между държавния дълг и БВП достигна пик от 51,7 % през 2015 г. правителството планира да го намали до 49,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2015 г. и благоприятен за 2016 г. Въз основа на изготвена цялостна оценка се предвижда Полша да постигне съответствие с изискваното коригиране за постигане на средносрочната цел през 2015 г., тъй като нарастването на нетните разходи е под установения показател. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. не са достатъчно точни. Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., съществува риск от известно отклонение от необходимата корекция през 2016 г., тъй като структурната корекция не отговаря на изискването. По тази причина през 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си за Програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че се очаква Полша да постигне голямо съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Данъчните приходи може да бъдат увеличени чрез намаляване на настоящата прекомерна употреба на намалени ставки на ДДС и чрез повишаване на ефикасността на данъчната администрация. |
| --- | --- |

(8)

Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж след отмяната през юни 2015 г. на процедурата при прекомерен дефицит (5). В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира постепенното намаляване на номиналния дефицит от 3,2 % на 2,7 % от БВП през 2015 г., а впоследствие на 1,2 % от БВП през 2018 г. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., може да се приеме, че прекомерният дефицит вече е бил коригиран през 2014 г., т.е. една година преди зададения срок, като се има предвид, че превишението над предвидената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП се обяснява с нетния бюджетен разход за цялостната реформа на пенсионната система. Според програмата за конвергенция правителството планира постигане на междинната цел — структурен дефицит в размер на 1 % от БВП — до 2019 г. След като съотношението между държавния дълг и БВП достигна пик от 51,7 % през 2015 г. правителството планира да го намали до 49,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2015 г. и благоприятен за 2016 г. Въз основа на изготвена цялостна оценка се предвижда Полша да постигне съответствие с изискваното коригиране за постигане на средносрочната цел през 2015 г., тъй като нарастването на нетните разходи е под установения показател. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. не са достатъчно точни. Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., съществува риск от известно отклонение от необходимата корекция през 2016 г., тъй като структурната корекция не отговаря на изискването. По тази причина през 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си за Програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че се очаква Полша да постигне голямо съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Данъчните приходи може да бъдат увеличени чрез намаляване на настоящата прекомерна употреба на намалени ставки на ДДС и чрез повишаване на ефикасността на данъчната администрация.

| (9) | За фискалната рамка на Полша от полза би било създаването на независим орган, било като отделна институция или в рамките на съществуваща такава, натоварен с изготвянето на предварителни и последващи оценки на спазването на фискалните правила, на оценки на макроикономическите и бюджетните прогнози, както и на анализи за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

(9)

За фискалната рамка на Полша от полза би било създаването на независим орган, било като отделна институция или в рамките на съществуваща такава, натоварен с изготвянето на предварителни и последващи оценки на спазването на фискалните правила, на оценки на макроикономическите и бюджетните прогнози, както и на анализи за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| (10) | Полша отмени реформата на пенсионната система от 1999 г. в края на 2013 г. Макар в краткосрочен план да води до известно облекчение за бюджета, отмяната на реформата на пенсионната система от 1999 г. не подобрява дългосрочната устойчивост на публичните финанси, тъй като краткосрочната полза от по-високите социални осигуровки и по-ниските лихвени плащания ще бъде компенсирана от по-високи бъдещи плащания на пенсии от публичната пенсионна схема. Като цяло отмяната на цялостната реформа на пенсионната система от 1999 г. е свързана с известни рискове за публичните финанси на Полша в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(10)

Полша отмени реформата на пенсионната система от 1999 г. в края на 2013 г. Макар в краткосрочен план да води до известно облекчение за бюджета, отмяната на реформата на пенсионната система от 1999 г. не подобрява дългосрочната устойчивост на публичните финанси, тъй като краткосрочната полза от по-високите социални осигуровки и по-ниските лихвени плащания ще бъде компенсирана от по-високи бъдещи плащания на пенсии от публичната пенсионна схема. Като цяло отмяната на цялостната реформа на пенсионната система от 1999 г. е свързана с известни рискове за публичните финанси на Полша в дългосрочен план.

| (11) | Привилегиите в областта на социалното осигуряване, предоставени на земеделските стопани и миньорите, продължават да спъват професионалната мобилност и водят до значителни разходи за публичните финанси. Посочените преференциални схеми възпират хората да се ориентират към по-продуктивни отрасли, създават скрита безработица и, поради малкия размер на вноските, се субсидират до голяма степен от данъкоплатците. През 2014 г. селскостопанският отрасъл в Полша осигурява заетост на 11,5 % от работната сила, което е над два пъти повече от средната стойност за ЕС, но генерира едва 3,3 % от националната брутна добавена стойност. Държавните субсидии за системата за социална сигурност за земеделските стопани възлизат на почти 1 % от БВП, а тези за пенсии на миньорите — на 0,5 % от БВП. Връзката между вноските и социалните плащания е слаба, като вноските са най-често с единна ставка. Земеделските стопани с високи доходи не могат системно да бъдат изключвани от системата, поради което тя дава възможност за злоупотреби. Въвеждането на система за регистриране и оценка на доходите на земеделските стопани ще бъде необходимата първа стъпка към провеждането на реформа на системата за социална сигурност на земеделските стопани. |
| --- | --- |

(11)

Привилегиите в областта на социалното осигуряване, предоставени на земеделските стопани и миньорите, продължават да спъват професионалната мобилност и водят до значителни разходи за публичните финанси. Посочените преференциални схеми възпират хората да се ориентират към по-продуктивни отрасли, създават скрита безработица и, поради малкия размер на вноските, се субсидират до голяма степен от данъкоплатците. През 2014 г. селскостопанският отрасъл в Полша осигурява заетост на 11,5 % от работната сила, което е над два пъти повече от средната стойност за ЕС, но генерира едва 3,3 % от националната брутна добавена стойност. Държавните субсидии за системата за социална сигурност за земеделските стопани възлизат на почти 1 % от БВП, а тези за пенсии на миньорите — на 0,5 % от БВП. Връзката между вноските и социалните плащания е слаба, като вноските са най-често с единна ставка. Земеделските стопани с високи доходи не могат системно да бъдат изключвани от системата, поради което тя дава възможност за злоупотреби. Въвеждането на система за регистриране и оценка на доходите на земеделските стопани ще бъде необходимата първа стъпка към провеждането на реформа на системата за социална сигурност на земеделските стопани.

| (12) | Сегментирането на пазара на труда в Полша продължава. Броят на временните договори в страната е най-високият в Съюза, докато процентът на преминаващите от временна към постоянна заетост е нисък, а разликата в заплащането е най-голямата в Съюза. Строгите разпоредби относно уволненията, дългите съдебни производства и други тежести, обременяващи работодателите, насърчават използването на нестандартни и срочни трудови договори. Наред с това убеждението, че договорите, попадащи в приложното поле на Кодекса на труда, са свързани с високи разходи, води до прекомерното използване на граждански договори (umowy cywilnoprawne), които са привлекателни за работодателите поради това, че социалноосигурителните вноски при тях са по-ниски. Високият процент договори от този вид, т.е. договори, свързани с по-ниски вноски, може обаче да намали качеството на наличната заетост, особено за младите. Налице е висока младежка безработица, отчасти в резултат на разминаването между квалификациите и уменията на кандидатите, от една страна, и нуждите на пазара на труда, от друга. Следователно е необходимо да бъдат положени трайни усилия за реформиране на системата за професионално образование и обучение и за повишаване на ниската степен на участие в ученето през целия живот. Участието на жените на пазара на труда продължава да е слабо. За да намери решение на този проблем, Полша е увеличила достъпа до предучилищно образование, но все още се нарежда сред държавите членки с най-лоши резултати по отношение на наличието на услуги за грижи за малки деца. |
| --- | --- |

(12)

Сегментирането на пазара на труда в Полша продължава. Броят на временните договори в страната е най-високият в Съюза, докато процентът на преминаващите от временна към постоянна заетост е нисък, а разликата в заплащането е най-голямата в Съюза. Строгите разпоредби относно уволненията, дългите съдебни производства и други тежести, обременяващи работодателите, насърчават използването на нестандартни и срочни трудови договори. Наред с това убеждението, че договорите, попадащи в приложното поле на Кодекса на труда, са свързани с високи разходи, води до прекомерното използване на граждански договори (umowy cywilnoprawne), които са привлекателни за работодателите поради това, че социалноосигурителните вноски при тях са по-ниски. Високият процент договори от този вид, т.е. договори, свързани с по-ниски вноски, може обаче да намали качеството на наличната заетост, особено за младите. Налице е висока младежка безработица, отчасти в резултат на разминаването между квалификациите и уменията на кандидатите, от една страна, и нуждите на пазара на труда, от друга. Следователно е необходимо да бъдат положени трайни усилия за реформиране на системата за професионално образование и обучение и за повишаване на ниската степен на участие в ученето през целия живот. Участието на жените на пазара на труда продължава да е слабо. За да намери решение на този проблем, Полша е увеличила достъпа до предучилищно образование, но все още се нарежда сред държавите членки с най-лоши резултати по отношение на наличието на услуги за грижи за малки деца.

| (13) | Железопътният сектор страда в резултат на високите такси за достъп до релсовия път и неподходящото национално финансиране. Процедурите за изготвяне и изпълнение на проекти често са твърде продължителни и тромави, което се дължи на нормативната и административната среда. Макар да е възможно скорошните промени в законодателството да окажат положително въздействие върху железопътния транспорт, малко вероятно е те да повлияят на инвестиционните проекти, започнати в програмния период 2007—2013 г. За периода 2014—2020 г. обаче финансирането на железопътния сектор от бюджета на ЕС ще бъде значително увеличено. |
| --- | --- |

(13)

Железопътният сектор страда в резултат на високите такси за достъп до релсовия път и неподходящото национално финансиране. Процедурите за изготвяне и изпълнение на проекти често са твърде продължителни и тромави, което се дължи на нормативната и административната среда. Макар да е възможно скорошните промени в законодателството да окажат положително въздействие върху железопътния транспорт, малко вероятно е те да повлияят на инвестиционните проекти, започнати в програмния период 2007—2013 г. За периода 2014—2020 г. обаче финансирането на железопътния сектор от бюджета на ЕС ще бъде значително увеличено.

| (14) | В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така Програмата за конвергенция и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Полша предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Полша, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така Програмата за конвергенция и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Полша предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Полша, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през 2015 и 2016 година:

| 1. | След коригиране на прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП с цел изпълнение на междинната бюджетна цел през 2015 и 2016 г. Да се създаде независим фискален съвет. Да разшири данъчната основа, по-специално чрез ограничаване на използването на обширната система от намалени ставки на ДДС. |
| --- | --- |

1.

След коригиране на прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП с цел изпълнение на междинната бюджетна цел през 2015 и 2016 г. Да се създаде независим фискален съвет. Да разшири данъчната основа, по-специално чрез ограничаване на използването на обширната система от намалени ставки на ДДС.

| 2. | Да започне процеса на хармонизиране на разпоредбите относно пенсиите на земеделските стопани и миньорите с тези за останалите работници и да приеме график за прогресивно пълно хармонизиране; да въведе система за оценяване и регистриране на доходите на земеделските стопани. |
| --- | --- |

2.

Да започне процеса на хармонизиране на разпоредбите относно пенсиите на земеделските стопани и миньорите с тези за останалите работници и да приеме график за прогресивно пълно хармонизиране; да въведе система за оценяване и регистриране на доходите на земеделските стопани.

| 3. | Да вземе мерки за намаляване на прекомерното използване на срочни и граждански договори на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.

Да вземе мерки за намаляване на прекомерното използване на срочни и граждански договори на пазара на труда.

| 4. | Да премахне пречките за инвестирането в проекти в железопътния сектор. |
| --- | --- |

4.

Да премахне пречките за инвестирането в проекти в железопътния сектор.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 97).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

4

(5)  Решение (ЕС) 2015/1026 на Съвета от 19 юни 2015 г. за отмяна на Решение 2009/589/ЕО за съществуването на прекомерен дефицит в Полша (ОВ L 163, 30.6.2015 г., стр. 37).

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97

6

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/94

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно националната програма за реформи на Португалия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2015 г.

(2015/C 272/25)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Португалия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Португалия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Португалия за 2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Португалия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Португалия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Португалия за 2015 г.

| (4) | На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа. |
| --- | --- |

(5)

На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

| (6) | На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Португалия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Португалия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Португалия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. Действително беше постигнат значителен напредък чрез програмата за приспособяване, както по отношение на икономическите реформи, така и по отношение на политиките. Въпреки усилието за намаляване на задлъжнялостта, наблюдавано в домакинствата и в сектора на нефинансовите предприятия, остават значителни рискове, свързани с високите равнища на вътрешния и външния дълг в различни сектори, като тези рискове заслужават специално внимание. Съществува също така силен натиск за намаляване на задлъжнялостта в условията на нисък растеж, ниска инфлация и висока безработица. |
| --- | --- |

(6)

На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Португалия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Португалия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Португалия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. Действително беше постигнат значителен напредък чрез програмата за приспособяване, както по отношение на икономическите реформи, така и по отношение на политиките. Въпреки усилието за намаляване на задлъжнялостта, наблюдавано в домакинствата и в сектора на нефинансовите предприятия, остават значителни рискове, свързани с високите равнища на вътрешния и външния дълг в различни сектори, като тези рискове заслужават специално внимание. Съществува също така силен натиск за намаляване на задлъжнялостта в условията на нисък растеж, ниска инфлация и висока безработица.

| (7) | На 28 април 2015 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 28 април 2015 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | По отношение на Португалия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета краен срок. Правителството предвижда да намали номиналния дефицит до 2,7 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 0,6 % от БВП през 2018 г. Според програмата за стабилност правителството планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през 2016 г. Очаква се съотношението на държавния дълг спрямо БВП да намалее на 124,2 % през 2015 г. и да достигне около 112,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2015 г. и 2016 г., но по-скоро оптимистичен за годините 2017—2018 г., за които и Съветът на публичните финанси на Португалия установи някои рискове. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., все още не е сигурно постигането на навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г., но е възможно. В същото време структурната корекция е под препоръчаното от Съвета. Ако прекомерният дефицит бъде коригиран, от 2016 г. нататък за Португалия ще се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Мерките за подобряване на салдото, които да подкрепят постигането на планираните цели по отношение на дефицита от 2016 г. нататък, не са достатъчно конкретни и изглеждат недостатъчни по размер. Ето защо изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще бъдат необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Португалия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

По отношение на Португалия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета краен срок. Правителството предвижда да намали номиналния дефицит до 2,7 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 0,6 % от БВП през 2018 г. Според програмата за стабилност правителството планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през 2016 г. Очаква се съотношението на държавния дълг спрямо БВП да намалее на 124,2 % през 2015 г. и да достигне около 112,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2015 г. и 2016 г., но по-скоро оптимистичен за годините 2017—2018 г., за които и Съветът на публичните финанси на Португалия установи някои рискове. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., все още не е сигурно постигането на навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г., но е възможно. В същото време структурната корекция е под препоръчаното от Съвета. Ако прекомерният дефицит бъде коригиран, от 2016 г. нататък за Португалия ще се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Мерките за подобряване на салдото, които да подкрепят постигането на планираните цели по отношение на дефицита от 2016 г. нататък, не са достатъчно конкретни и изглеждат недостатъчни по размер. Ето защо изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще бъдат необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Португалия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Фискалната консолидация трябва да бъде подкрепена от повишена ефективност и качество на публичните разходи на всички равнища на публичната администрация и по-нататъшни реформи на системата за управление на публичните финанси. По-специално, необходими са допълнителни усилия, за да се гарантира строг контрол на разходите, като се приложи законът за контрол на поетите задължения и се засили отчетността. Законът за единната скала на трудовите възнаграждения бе публикуван през септември 2014 г. и се прилага от януари 2015 г.; подготвя се прилагането на наредбата за единна схема за допълнителните заплащания към възнагражденията. Не беше завършено преструктурирането на държавните предприятия. Ограничен бе напредъкът в разработването на нови всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа след решенията на Конституционния съд от август 2014 г. През последните две години Португалия проведе всеобхватна реформа на своята данъчна система, обхващаща корпоративния подоходен данък, данъка върху доходите на физическите лица и данъчното облагане, свързано с околната среда. Следва да се направи цялостна оценка на въздействието на тази реформа. Има широка възможност за допълнителни реформи, с които да се модернизира управлението на приходите и допълнително да се подобри спазването на данъчното законодателство от страна на данъкоплатците. |
| --- | --- |

(9)

Фискалната консолидация трябва да бъде подкрепена от повишена ефективност и качество на публичните разходи на всички равнища на публичната администрация и по-нататъшни реформи на системата за управление на публичните финанси. По-специално, необходими са допълнителни усилия, за да се гарантира строг контрол на разходите, като се приложи законът за контрол на поетите задължения и се засили отчетността. Законът за единната скала на трудовите възнаграждения бе публикуван през септември 2014 г. и се прилага от януари 2015 г.; подготвя се прилагането на наредбата за единна схема за допълнителните заплащания към възнагражденията. Не беше завършено преструктурирането на държавните предприятия. Ограничен бе напредъкът в разработването на нови всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа след решенията на Конституционния съд от август 2014 г. През последните две години Португалия проведе всеобхватна реформа на своята данъчна система, обхващаща корпоративния подоходен данък, данъка върху доходите на физическите лица и данъчното облагане, свързано с околната среда. Следва да се направи цялостна оценка на въздействието на тази реформа. Има широка възможност за допълнителни реформи, с които да се модернизира управлението на приходите и допълнително да се подобри спазването на данъчното законодателство от страна на данъкоплатците.

| (10) | Системата на колективно договаряне наскоро претърпя няколко реформи, въпреки че не всички от тях насърчават привеждането на възнагражденията в съответствие с производителността на секторно равнище и на равнище предприятия. Предизвикателството на системата е да даде възможност на дружествата да се адаптират към специфичните обстоятелства. Това включва ефективното използване на съществуващите разпоредби, които позволяват на дружествата да се отклонят от колективните споразумения на секторно равнище при специфични обстоятелства. Въпреки замразяването през последните години, минималната работна заплата се е увеличила значително по-бързо в сравнение със средната заплата в номинално изражение от 2008 г. насам, а делът на работниците на минимална работна заплата се е увеличил от 5 % през 2005 г. на 12,9 % през 2014 г. |
| --- | --- |

(10)

Системата на колективно договаряне наскоро претърпя няколко реформи, въпреки че не всички от тях насърчават привеждането на възнагражденията в съответствие с производителността на секторно равнище и на равнище предприятия. Предизвикателството на системата е да даде възможност на дружествата да се адаптират към специфичните обстоятелства. Това включва ефективното използване на съществуващите разпоредби, които позволяват на дружествата да се отклонят от колективните споразумения на секторно равнище при специфични обстоятелства. Въпреки замразяването през последните години, минималната работна заплата се е увеличила значително по-бързо в сравнение със средната заплата в номинално изражение от 2008 г. насам, а делът на работниците на минимална работна заплата се е увеличил от 5 % през 2005 г. на 12,9 % през 2014 г.

| (11) | Постигнат беше значителен напредък по отношение на въвеждането на активни политики на пазара на труда и реформата на публичните служби по заетостта. Въпреки това все още е трудно да се достигне до младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Необходимо е по-интензивна цифровизация на службите, които отговарят за постигането на съответствие между предлаганите умения и потребностите на пазара на труда. Друго ключово предизвикателство продължава да бъде осигуряването на адекватно покритие на социалното подпомагане, и по-конкретно схемата за минимален доход. Постигнат бе известен напредък при подобряване на качеството и съответствието на образованието с изискванията на пазара на труда. Португалия проведе реформа на учебните програми и уредбата за учителите, за да подобри качеството на образованието. Използването на инструмента за мониторинг и разнообразяването на възможностите в рамките на новите програми за професионално образование и обучение следва да спомагат за преодоляване на преждевременното напускане на училище и за подобряване на постигнатите резултати. Неотдавнашните реформи целят модернизиране на системата за професионално образование и обучение, но подобряването на привлекателността ѝ за студентите продължава да бъде предизвикателство. Друго предизвикателство е насърчаването на обмен на знания между висшите учебни заведения, частните фирми и научноизследователските организации. |
| --- | --- |

(11)

Постигнат беше значителен напредък по отношение на въвеждането на активни политики на пазара на труда и реформата на публичните служби по заетостта. Въпреки това все още е трудно да се достигне до младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Необходимо е по-интензивна цифровизация на службите, които отговарят за постигането на съответствие между предлаганите умения и потребностите на пазара на труда. Друго ключово предизвикателство продължава да бъде осигуряването на адекватно покритие на социалното подпомагане, и по-конкретно схемата за минимален доход. Постигнат бе известен напредък при подобряване на качеството и съответствието на образованието с изискванията на пазара на труда. Португалия проведе реформа на учебните програми и уредбата за учителите, за да подобри качеството на образованието. Използването на инструмента за мониторинг и разнообразяването на възможностите в рамките на новите програми за професионално образование и обучение следва да спомагат за преодоляване на преждевременното напускане на училище и за подобряване на постигнатите резултати. Неотдавнашните реформи целят модернизиране на системата за професионално образование и обучение, но подобряването на привлекателността ѝ за студентите продължава да бъде предизвикателство. Друго предизвикателство е насърчаването на обмен на знания между висшите учебни заведения, частните фирми и научноизследователските организации.

| (12) | Високата задлъжнялост на португалските дружества все още влияе върху тяхната дейност и пречи на новите инвестиции, докато задлъжнялостта на домакинствата е спаднала значително. След процеса на цялостна оценка Централната банка засили своя мониторинг на ликвидността и капиталовите позиции на банките и също така направи оценка на плановете за възстановяване на банките. Съотношението на необслужваните корпоративни кредити остава високо (над 18 %) и е тежест за счетоводните баланси на банките. Стартираната през 2014 г. реформа на корпоративния данък засилва ограниченията за приспадане на нетни финансови разходи, но тенденцията при корпоративното облагане към висока задлъжнялост би могла да бъде допълнително разгледана. Платформите/процесите за корпоративно преструктуриране PER и SIREVE са в процес на преработване, със засилен акцент върху подпомагането на жизнеспособните предприятия да продължат да функционират, вместо да стигат до ликвидация. Данните за намаляване на задлъжнялостта за 2014 г. показват значителен напредък в прилагането на мерки за намаляване на корпоративния дълг. Чрез въвеждането на различни мерки постепенно се придава законодателна форма на публикувания през май 2014 г. стратегически план за преструктуриране на корпоративния дълг. Постигнат е напредък и при разширяване на възможностите за финансиране, които се предоставят на нефинансовите дружества, чрез насърчаване на капиталовите инвестиции. Финансовата институция за развитие, учредена официално през септември 2014 г., има за цел да разгледа пазарните слабости, които възпрепятстват достъпа на МСП до финансиране. |
| --- | --- |

(12)

Високата задлъжнялост на португалските дружества все още влияе върху тяхната дейност и пречи на новите инвестиции, докато задлъжнялостта на домакинствата е спаднала значително. След процеса на цялостна оценка Централната банка засили своя мониторинг на ликвидността и капиталовите позиции на банките и също така направи оценка на плановете за възстановяване на банките. Съотношението на необслужваните корпоративни кредити остава високо (над 18 %) и е тежест за счетоводните баланси на банките. Стартираната през 2014 г. реформа на корпоративния данък засилва ограниченията за приспадане на нетни финансови разходи, но тенденцията при корпоративното облагане към висока задлъжнялост би могла да бъде допълнително разгледана. Платформите/процесите за корпоративно преструктуриране PER и SIREVE са в процес на преработване, със засилен акцент върху подпомагането на жизнеспособните предприятия да продължат да функционират, вместо да стигат до ликвидация. Данните за намаляване на задлъжнялостта за 2014 г. показват значителен напредък в прилагането на мерки за намаляване на корпоративния дълг. Чрез въвеждането на различни мерки постепенно се придава законодателна форма на публикувания през май 2014 г. стратегически план за преструктуриране на корпоративния дълг. Постигнат е напредък и при разширяване на възможностите за финансиране, които се предоставят на нефинансовите дружества, чрез насърчаване на капиталовите инвестиции. Финансовата институция за развитие, учредена официално през септември 2014 г., има за цел да разгледа пазарните слабости, които възпрепятстват достъпа на МСП до финансиране.

| (13) | Има възможност да се засилят мерките за увеличаване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално що се отнася до оценката на дейността на съдилищата и използването на онлайн инструменти, и да се проведат проучвания на удовлетворението на използващите услугите на съдилищата и анкети сред юристите. Според Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. производствата по граждански и търговски дела продължават да бъдат прекалено дълги (386 дни). Броят на изпълнителните дела продължава слабо да намалява, докато необходимото време за разглеждане на висящите дела остава дълго (1 045 дни през 2014 г.). Реформите, свързани с данъчните и административните съдилища, напредват с по-бавно темпо, отколкото другите съдебни реформи. Увеличаването на броя на делата за несъстоятелност подчертава необходимостта от отделянето на повече ресурси и организирането на обучения за първоинстанционните съдилища в тази област. Ликвидността на предприятията продължава да се затруднява от дългите забавяния на плащанията, по-специално от публичния сектор. Не бяха предприети нови мерки или ангажименти за справяне с тези закъснели плащания. Няма достатъчно прозрачност по отношение на публично-частните партньорства на местно и регионално равнище и в областта на концесиите на всички равнища. Предотвратяването на корупцията е възпрепятствано от неефективното прилагане на съществуващата правна рамка, като е необходимо подобряване на наблюдението, изпълнението и прилагането на санкциите. |
| --- | --- |

(13)

Има възможност да се засилят мерките за увеличаване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално що се отнася до оценката на дейността на съдилищата и използването на онлайн инструменти, и да се проведат проучвания на удовлетворението на използващите услугите на съдилищата и анкети сред юристите. Според Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. производствата по граждански и търговски дела продължават да бъдат прекалено дълги (386 дни). Броят на изпълнителните дела продължава слабо да намалява, докато необходимото време за разглеждане на висящите дела остава дълго (1 045 дни през 2014 г.). Реформите, свързани с данъчните и административните съдилища, напредват с по-бавно темпо, отколкото другите съдебни реформи. Увеличаването на броя на делата за несъстоятелност подчертава необходимостта от отделянето на повече ресурси и организирането на обучения за първоинстанционните съдилища в тази област. Ликвидността на предприятията продължава да се затруднява от дългите забавяния на плащанията, по-специално от публичния сектор. Не бяха предприети нови мерки или ангажименти за справяне с тези закъснели плащания. Няма достатъчно прозрачност по отношение на публично-частните партньорства на местно и регионално равнище и в областта на концесиите на всички равнища. Предотвратяването на корупцията е възпрепятствано от неефективното прилагане на съществуващата правна рамка, като е необходимо подобряване на наблюдението, изпълнението и прилагането на санкциите.

| (14) | Новият регулаторен орган за транспорта все още не е оперативен. Мерките за либерализация на пристанищните концесии, железопътния транспорт и градския обществен транспорт се осъществяват бавно, като по този начин не успяват да насърчават инвестициите. Постигнат бе ограничен напредък в прилагането на дългосрочния план за транспорта и графика за реформа на сектора на пристанищата. Имаше закъснения при транспортните концесии за градските райони на Лисабон и Порто. Освен това беше постигнат ограничен напредък при предоговарянето на пристанищните концесии и в железопътния сектор. Все още не е завършено сливането на операторите на железопътната (REFER) и пътната (EP) инфраструктура, което има за цел да подобри финансовата стабилност на новия орган за пътна и железопътна инфраструктура. Броят на служителите в държавните предприятия в транспортния сектор беше намален. |
| --- | --- |

(14)

Новият регулаторен орган за транспорта все още не е оперативен. Мерките за либерализация на пристанищните концесии, железопътния транспорт и градския обществен транспорт се осъществяват бавно, като по този начин не успяват да насърчават инвестициите. Постигнат бе ограничен напредък в прилагането на дългосрочния план за транспорта и графика за реформа на сектора на пристанищата. Имаше закъснения при транспортните концесии за градските райони на Лисабон и Порто. Освен това беше постигнат ограничен напредък при предоговарянето на пристанищните концесии и в железопътния сектор. Все още не е завършено сливането на операторите на железопътната (REFER) и пътната (EP) инфраструктура, което има за цел да подобри финансовата стабилност на новия орган за пътна и железопътна инфраструктура. Броят на служителите в държавните предприятия в транспортния сектор беше намален.

| (15) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (16) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (17) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу.

| (18) | В контекста на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Португалия следва също така да гарантира цялостното и своевременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(18)

В контекста на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Португалия следва също така да гарантира цялостното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. като вземе мерки според необходимото. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за изпълнение на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на дефицита и дълга. Да приведе в изпълнение закона за контрол на поетите задължения с цел по-добър контрол върху разходите. Да подобри средносрочната устойчивост на пенсионната система. Да опази финансовата устойчивост на държавните предприятия. Да подобри допълнително спазването на данъчното законодателство и ефикасността на данъчната администрация. |
| --- | --- |

1.

Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. като вземе мерки според необходимото. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за изпълнение на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на дефицита и дълга. Да приведе в изпълнение закона за контрол на поетите задължения с цел по-добър контрол върху разходите. Да подобри средносрочната устойчивост на пенсионната система. Да опази финансовата устойчивост на държавните предприятия. Да подобри допълнително спазването на данъчното законодателство и ефикасността на данъчната администрация.

| 2. | Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да гарантира, че промените, свързани с минималната заплата, са в съответствие с целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

2.

Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да гарантира, че промените, свързани с минималната заплата, са в съответствие с целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността.

| 3. | Да подобри ефективността на публичните служби по заетостта, по-специално като бъдат обхванати по-добре нерегистрираните млади хора. Да гарантира ефективно активиране на лицата, получаващи обезщетения за безработица, и адекватно покритие на социалното подпомагане, и по-специално схемата за минимален доход. |
| --- | --- |

3.

Да подобри ефективността на публичните служби по заетостта, по-специално като бъдат обхванати по-добре нерегистрираните млади хора. Да гарантира ефективно активиране на лицата, получаващи обезщетения за безработица, и адекватно покритие на социалното подпомагане, и по-специално схемата за минимален доход.

| 4. | Да предприеме допълнителни мерки за намаляване на корпоративния дълг, за разглеждане на съотношението на необслужваните заеми на предприятията в банките и за намаляване на тенденцията в данъчните разпоредби за благоприятстване на задлъжнялостта на предприятията. Да подобри ефикасността на инструментите за преструктуриране на дълга на жизнеспособни предприятия чрез въвеждането на стимули, които да насърчават банките и длъжниците да започнат процесите на преструктуриране на ранен етап. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме допълнителни мерки за намаляване на корпоративния дълг, за разглеждане на съотношението на необслужваните заеми на предприятията в банките и за намаляване на тенденцията в данъчните разпоредби за благоприятстване на задлъжнялостта на предприятията. Да подобри ефикасността на инструментите за преструктуриране на дълга на жизнеспособни предприятия чрез въвеждането на стимули, които да насърчават банките и длъжниците да започнат процесите на преструктуриране на ранен етап.

| 5. | Да ускори мерките и да увеличи прозрачността по отношение на концесиите, включително в транспортния сектор, и на публично-частните партньорства на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

5.

Да ускори мерките и да увеличи прозрачността по отношение на концесиите, включително в транспортния сектор, и на публично-частните партньорства на местно и регионално равнище.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Португалия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 102).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

7

---

| 18.8.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 272/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 272/98

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2015 година

относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

(2015/C 272/26)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | За да се поддържа и засили развитието на еврозоната, са необходими непрекъснати усилия в областта на политиката в подкрепа на балансираното коригиране в частния и публичния сектор и за увеличаване на потенциала за растеж на икономиката в средносрочен до дългосрочен план. Въпреки че икономическото възстановяване в еврозоната е в ход, то е възпрепятствано от наследството от неотдавнашната икономическа и финансова криза, в това число продължаващото външно ребалансиране, високото равнище на публичния и частния дълг и свързания с това натиск за намаляване на задлъжнялостта, продължаващата липса на структурна гъвкавост в рамките на националните трудови и стокови пазари, високата безработица и ниската степен на доверие, както и трайно слабите инвестиции. Досегашното изпълнение на реформите, определени в специфичните за всяка държава членка препоръки, не е достатъчно амбициозно. |
| --- | --- |

(1)

За да се поддържа и засили развитието на еврозоната, са необходими непрекъснати усилия в областта на политиката в подкрепа на балансираното коригиране в частния и публичния сектор и за увеличаване на потенциала за растеж на икономиката в средносрочен до дългосрочен план. Въпреки че икономическото възстановяване в еврозоната е в ход, то е възпрепятствано от наследството от неотдавнашната икономическа и финансова криза, в това число продължаващото външно ребалансиране, високото равнище на публичния и частния дълг и свързания с това натиск за намаляване на задлъжнялостта, продължаващата липса на структурна гъвкавост в рамките на националните трудови и стокови пазари, високата безработица и ниската степен на доверие, както и трайно слабите инвестиции. Досегашното изпълнение на реформите, определени в специфичните за всяка държава членка препоръки, не е достатъчно амбициозно.

| (2) | Еврозоната е повече от съвкупността от своите членове. Икономиките от еврозоната са тясно взаимосвързани, което подчертава необходимостта от по-силна координация на фискалните, финансовите и структурните политики. Насоката на политиката на равнището на еврозоната следва да насърчава растежа и създаването на работни места, като в същото време осигурява необходимото за поддържане и стимулиране на напредъка при ребалансирането. Държавите членки от еврозоната носят конкретна отговорност за ефективното прилагане на рамката за управление, която бе значително подобрена през последните години. Това изисква увеличен партньорски натиск в подкрепа на изпълнението на националните реформи и за фискална предпазливост. Необходимо е също така да се направи по-обстойна оценка на националните реформи от гледна точка на еврозоната, да се интернализират потенциалните ефекти на разпространение и да се стимулират политиките от особена важност за доброто функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). |
| --- | --- |

(2)

Еврозоната е повече от съвкупността от своите членове. Икономиките от еврозоната са тясно взаимосвързани, което подчертава необходимостта от по-силна координация на фискалните, финансовите и структурните политики. Насоката на политиката на равнището на еврозоната следва да насърчава растежа и създаването на работни места, като в същото време осигурява необходимото за поддържане и стимулиране на напредъка при ребалансирането. Държавите членки от еврозоната носят конкретна отговорност за ефективното прилагане на рамката за управление, която бе значително подобрена през последните години. Това изисква увеличен партньорски натиск в подкрепа на изпълнението на националните реформи и за фискална предпазливост. Необходимо е също така да се направи по-обстойна оценка на националните реформи от гледна точка на еврозоната, да се интернализират потенциалните ефекти на разпространение и да се стимулират политиките от особена важност за доброто функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС).

| (3) | Изпълнението на амбициозни структурни реформи, които да модернизират икономиките и да стимулират конкурентоспособността и потенциала за растеж, е все още недостатъчно в еврозоната. Степента на дисбалансите преди кризата, позицията в бизнес цикъла и наличното фискално пространство се различават значително за отделните държави членки. Въпреки подобренията в пазарите на труда и известения напредък при реформите за увеличаване на устойчивостта на тези пазари, безработицата остава висока, а дългосрочната безработица има опасност да се превърне в трайно явление, което допълнително влошава социалното положение в най-уязвимите страни. Външното ребалансиране е в ход, но напредъкът е асиметричен и високите излишъци по текущите сметки в няколко държави членки продължават да съществуват. Провеждането на амбициозни структурни реформи на пазарите на труда и на стоковите пазари би улеснило необходимите икономически корекции в рамките на еврозоната и би повишило растежа в страните, които ги прилагат. Реформите допринасят и за по-голямо социално приобщаване, като спомагат за увеличаване на заетостта и намаляване на цените за потребителите. Ако се извършват съвместно от държавите членки, структурните реформи водят до ползи за еврозоната като цяло чрез разпространение на положителните ефекти благодарение на търговските и финансовите канали. Това ще насърчи и избора на подходящи политики в останалата част от еврозоната. Тематичните обсъждания в Еврогрупата могат да подпомогнат този процес чрез оценяването и съпоставянето на реформите и тяхното въздействие върху еврозоната като цяло. Това може да бъде постигнато чрез най-добри практики, постигане на съгласие относно общите принципи за добро реформиране и чрез партньорски натиск. С оглед на процеса на корекции на национално равнище и оттам във функционирането на еврозоната, е особено важно редовно да се следи напредъкът на реформите в държавите членки, които изпитват прекомерен дисбаланс или дисбаланси, изискващи решителни действия. |
| --- | --- |

(3)

Изпълнението на амбициозни структурни реформи, които да модернизират икономиките и да стимулират конкурентоспособността и потенциала за растеж, е все още недостатъчно в еврозоната. Степента на дисбалансите преди кризата, позицията в бизнес цикъла и наличното фискално пространство се различават значително за отделните държави членки. Въпреки подобренията в пазарите на труда и известения напредък при реформите за увеличаване на устойчивостта на тези пазари, безработицата остава висока, а дългосрочната безработица има опасност да се превърне в трайно явление, което допълнително влошава социалното положение в най-уязвимите страни. Външното ребалансиране е в ход, но напредъкът е асиметричен и високите излишъци по текущите сметки в няколко държави членки продължават да съществуват. Провеждането на амбициозни структурни реформи на пазарите на труда и на стоковите пазари би улеснило необходимите икономически корекции в рамките на еврозоната и би повишило растежа в страните, които ги прилагат. Реформите допринасят и за по-голямо социално приобщаване, като спомагат за увеличаване на заетостта и намаляване на цените за потребителите. Ако се извършват съвместно от държавите членки, структурните реформи водят до ползи за еврозоната като цяло чрез разпространение на положителните ефекти благодарение на търговските и финансовите канали. Това ще насърчи и избора на подходящи политики в останалата част от еврозоната. Тематичните обсъждания в Еврогрупата могат да подпомогнат този процес чрез оценяването и съпоставянето на реформите и тяхното въздействие върху еврозоната като цяло. Това може да бъде постигнато чрез най-добри практики, постигане на съгласие относно общите принципи за добро реформиране и чрез партньорски натиск. С оглед на процеса на корекции на национално равнище и оттам във функционирането на еврозоната, е особено важно редовно да се следи напредъкът на реформите в държавите членки, които изпитват прекомерен дисбаланс или дисбаланси, изискващи решителни действия.

| (4) | Едно от ключовите предизвикателства, пред които е изправена еврозоната, е намаляването на държавния дълг чрез поддържане на фискална отговорност. Благодарение на усилията за консолидация през изминалите години фискалната ситуация в еврозоната се подобри, но координирането на фискалните политики все още не е оптимално. Редица членове на еврозоната трябва да продължат с фискалните корекции, за да намалят много високите нива на дълга. Други държави разполагат с повече свобода на действие и могат да я използват, за да насърчават вътрешното търсене, като поставят особен акцент върху инвестициите; това ще подпомогне вътрешния растеж и еврозоната като цяло. Гъвкавостта на правилата на Пакта за стабилност и растеж позволява на държавите членки да улеснят структурните реформи и инвестициите, като в същото време следват съвместно договорените правила. Фискалните стратегии все още не са достатъчно благоприятни за растежа. По отношение на приходите, въпреки по-голямата координация в рамките на Еврогрупата, все още е необходимо да се подобри ефикасността на данъчните системи и да се намали данъчната тежест върху труда. По отношение на разходите е необходимо да се наблегне повече на публичните инвестиции, подкрепени от солиден анализ на разходите и ползите, и на други публични разходи със силен положителен ефект върху растежа. При прегледите на разходите беше подчертана необходимостта от повишаване на ефективността на публичната администрация. Този процес ще бъде подкрепен от добре функциониращи национални фискални рамки. |
| --- | --- |

(4)

Едно от ключовите предизвикателства, пред които е изправена еврозоната, е намаляването на държавния дълг чрез поддържане на фискална отговорност. Благодарение на усилията за консолидация през изминалите години фискалната ситуация в еврозоната се подобри, но координирането на фискалните политики все още не е оптимално. Редица членове на еврозоната трябва да продължат с фискалните корекции, за да намалят много високите нива на дълга. Други държави разполагат с повече свобода на действие и могат да я използват, за да насърчават вътрешното търсене, като поставят особен акцент върху инвестициите; това ще подпомогне вътрешния растеж и еврозоната като цяло. Гъвкавостта на правилата на Пакта за стабилност и растеж позволява на държавите членки да улеснят структурните реформи и инвестициите, като в същото време следват съвместно договорените правила. Фискалните стратегии все още не са достатъчно благоприятни за растежа. По отношение на приходите, въпреки по-голямата координация в рамките на Еврогрупата, все още е необходимо да се подобри ефикасността на данъчните системи и да се намали данъчната тежест върху труда. По отношение на разходите е необходимо да се наблегне повече на публичните инвестиции, подкрепени от солиден анализ на разходите и ползите, и на други публични разходи със силен положителен ефект върху растежа. При прегледите на разходите беше подчертана необходимостта от повишаване на ефективността на публичната администрация. Този процес ще бъде подкрепен от добре функциониращи национални фискални рамки.

| (5) | Условията на финансовите пазари в еврозоната се подобряват, но отпускането на заеми на частния сектор продължава да бъде слабо, а финансовите пазари остават разпокъсани. Това ограничава инвестициите в еврозоната. В резултат на това има голям недостиг на инвестиции, въпреки че съществуват нужди от инвестиране както в материални, така и в нематериални активи. Инвестиционният план на ЕС предлага възможности за мобилизиране на инвестиции и насочването им към ползотворни цели. Въздействието на Инвестиционния план и на програмата на ЕЦБ за разширено закупуване на активи обаче ще е по-голямо, ако бъде придружено от мерки в по-широкия финансов сектор за възстановяване на кредитните потоци, задълбочаване на капиталовите пазари и стимулиране на дългосрочното финансиране на икономиката. В ход е завършването на банковия съюз, като за това ще допринесе прилагането на единната нормативна уредба и на последователен регулаторен подход. По-добре интегрираните и по-ефективни капиталови пазари ще мобилизират допълнително финансиране за инвестиции, ще спомогнат за намаляване на зависимостта на европейската икономика от банките и ще допринесат за по-голямо равновесие и по-голяма стабилност на нейните финансови структури. |
| --- | --- |

(5)

Условията на финансовите пазари в еврозоната се подобряват, но отпускането на заеми на частния сектор продължава да бъде слабо, а финансовите пазари остават разпокъсани. Това ограничава инвестициите в еврозоната. В резултат на това има голям недостиг на инвестиции, въпреки че съществуват нужди от инвестиране както в материални, така и в нематериални активи. Инвестиционният план на ЕС предлага възможности за мобилизиране на инвестиции и насочването им към ползотворни цели. Въздействието на Инвестиционния план и на програмата на ЕЦБ за разширено закупуване на активи обаче ще е по-голямо, ако бъде придружено от мерки в по-широкия финансов сектор за възстановяване на кредитните потоци, задълбочаване на капиталовите пазари и стимулиране на дългосрочното финансиране на икономиката. В ход е завършването на банковия съюз, като за това ще допринесе прилагането на единната нормативна уредба и на последователен регулаторен подход. По-добре интегрираните и по-ефективни капиталови пазари ще мобилизират допълнително финансиране за инвестиции, ще спомогнат за намаляване на зависимостта на европейската икономика от банките и ще допринесат за по-голямо равновесие и по-голяма стабилност на нейните финансови структури.

| (6) | Независимо от неотдавнашните постижения по отношение на укрепването на структурата на ИПС, настоящите предизвикателства изискват напредък по неговото доизграждане. За по-нататъшното развиване на ИПС е нужен постепенен подход, съчетаващ дисциплина и солидарност. Председателят на Комисията заедно с председателите на Европейския съвет, на Европейския парламент, на Европейската централна банка и на Еврогрупата ще подготвят следващите стъпки за по-добро икономическо управление в рамките на еврозоната, |
| --- | --- |

(6)

Независимо от неотдавнашните постижения по отношение на укрепването на структурата на ИПС, настоящите предизвикателства изискват напредък по неговото доизграждане. За по-нататъшното развиване на ИПС е нужен постепенен подход, съчетаващ дисциплина и солидарност. Председателят на Комисията заедно с председателите на Европейския съвет, на Европейския парламент, на Европейската централна банка и на Еврогрупата ще подготвят следващите стъпки за по-добро икономическо управление в рамките на еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат следните действия в рамките на Еврогрупата за периода 2015—2016 г.:

| 1. | Да използват партньорски натиск за насърчаване на структурните реформи, които улесняват корекцията на големите вътрешни и външни дългове и стимулират инвестициите. Редовно да оценяват изпълнението на реформите в тези държави членки, които изискват специфичен мониторинг в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Да продължат редовното тематично оценяване на структурните реформи. До пролетта на 2016 г. да вземат решения относно последващите действия във връзка с дейността за координиране на намаляването на голямата данъчна тежест върху труда и реформирането на пазарите за услуги. |
| --- | --- |

1.

Да използват партньорски натиск за насърчаване на структурните реформи, които улесняват корекцията на големите вътрешни и външни дългове и стимулират инвестициите. Редовно да оценяват изпълнението на реформите в тези държави членки, които изискват специфичен мониторинг в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Да продължат редовното тематично оценяване на структурните реформи. До пролетта на 2016 г. да вземат решения относно последващите действия във връзка с дейността за координиране на намаляването на голямата данъчна тежест върху труда и реформирането на пазарите за услуги.

| 2. | Да координират фискалните политики, за да гарантират, че съвкупната фискална позиция на еврозоната е в съответствие с рисковете по отношение на устойчивостта и с цикличните условия. Това не засяга спазването на изискванията по Пакта за стабилност и растеж. До пролетта на 2016 г. да проведат тематични дискусии относно подобрения в качеството и устойчивостта на публичните финанси, с акцент върху отдаването на приоритет на инвестициите в материални и нематериални активи на национално равнище и на равнище ЕС, както и относно постигането на данъчни системи, които благоприятстват в по-голяма степен икономическия растеж. Да извършват мониторинг на ефективното функциониране на укрепените наскоро национални фискални рамки. |
| --- | --- |

2.

Да координират фискалните политики, за да гарантират, че съвкупната фискална позиция на еврозоната е в съответствие с рисковете по отношение на устойчивостта и с цикличните условия. Това не засяга спазването на изискванията по Пакта за стабилност и растеж. До пролетта на 2016 г. да проведат тематични дискусии относно подобрения в качеството и устойчивостта на публичните финанси, с акцент върху отдаването на приоритет на инвестициите в материални и нематериални активи на национално равнище и на равнище ЕС, както и относно постигането на данъчни системи, които благоприятстват в по-голяма степен икономическия растеж. Да извършват мониторинг на ефективното функциониране на укрепените наскоро национални фискални рамки.

| 3. | Да осигурят навременното финализиране на последващите мерки по изчерпателната оценка, осъществена от Европейската централна банка, прилагането на Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3) (Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките), приключването на ратифицирането на междуправителственото споразумение относно Единния фонд за преструктуриране и привеждането на Фонда в действие от януари 2016 г. Да насърчават мерки за задълбочаване на пазарното финансиране, подобряване на достъпа на МСП до финансиране и разработване на алтернативни източници на финансиране. Да насърчават по-нататъшни реформи на националните рамки относно несъстоятелността. |
| --- | --- |

3.

Да осигурят навременното финализиране на последващите мерки по изчерпателната оценка, осъществена от Европейската централна банка, прилагането на Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3) (Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките), приключването на ратифицирането на междуправителственото споразумение относно Единния фонд за преструктуриране и привеждането на Фонда в действие от януари 2016 г. Да насърчават мерки за задълбочаване на пазарното финансиране, подобряване на достъпа на МСП до финансиране и разработване на алтернативни източници на финансиране. Да насърчават по-нататъшни реформи на националните рамки относно несъстоятелността.

| 4. | Да постигнат напредък в задълбочаването на Икономическия и паричен съюз и да допринесат за подобряване на рамката за икономически надзор в контекста на доклада относно следващите стъпки за по-добро икономическо управление в еврозоната, изготвен от председателя на Европейската комисия Жан-Клод Юнкер в тясно сътрудничество с председателя на Европейския съвет Доналд Туск, председателя на Европейския парламент Мартин Шулц, председателя на Европейската централна банка Марио Драги и председателя на Еврогрупата Йерун Дейселблум, и последващите действия във връзка с него. |
| --- | --- |

4.

Да постигнат напредък в задълбочаването на Икономическия и паричен съюз и да допринесат за подобряване на рамката за икономически надзор в контекста на доклада относно следващите стъпки за по-добро икономическо управление в еврозоната, изготвен от председателя на Европейската комисия Жан-Клод Юнкер в тясно сътрудничество с председателя на Европейския съвет Доналд Туск, председателя на Европейския парламент Мартин Шулц, председателя на Европейската централна банка Марио Драги и председателя на Еврогрупата Йерун Дейселблум, и последващите действия във връзка с него.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

За Съвета

Председател

P. GRAMEGNA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за създаване на рамка за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници и за изменение на Директива 82/891/ЕИО на Съвета и директиви 2001/24/ЕО, 2002/47/ЕО, 2004/25/ЕО, 2005/56/ЕО, 2007/36/ЕО, 2011/35/ЕС, 2012/30/ЕС и 2013/36/ЕС и на регламенти (ЕС) No 1093/2010 и (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190).

3

---