# Eiropas Savienības C 239/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 239 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 21. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 239

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 21. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2015/C 239/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanuPadome pieņēmusi 2015. gada 15. jūnijā | 1 |
| 2015/C 239/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu | 12 |
| 2015/C 239/03 | Padomes nostāja (ES) Nr. 11/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiemPadome pieņēmusi 2015. gada 23. jūnijā | 14 |
| 2015/C 239/04 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 11/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2015/C 239/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanuPadome pieņēmusi 2015. gada 15. jūnijā

1

2015/C 239/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu

12

2015/C 239/03

Padomes nostāja (ES) Nr. 11/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiemPadome pieņēmusi 2015. gada 23. jūnijā

14

2015/C 239/04

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 11/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

17

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 239/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 10/2015 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu

Padome pieņēmusi 2015. gada 15. jūnijā

(2015/C 239/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. un 325. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai panāktu, ka Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (2) aptver visu iespējamo preču kustību saistībā ar Savienības muitas teritoriju, ir lietderīgi precizēt “tiesību aktu muitas jomā” un “pārvadātāju” definīciju attiecībā uz preču ievešanas un izvešanas jēdzieniem. |
| --- | --- |

(1)

Lai panāktu, ka Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (2) aptver visu iespējamo preču kustību saistībā ar Savienības muitas teritoriju, ir lietderīgi precizēt “tiesību aktu muitas jomā” un “pārvadātāju” definīciju attiecībā uz preču ievešanas un izvešanas jēdzieniem.

| (2) | Nolūkā vēl vairāk stiprināt administratīvos procesus un kriminālprocesus attiecībā uz pārkāpumiem, ir nepieciešams nodrošināt, ka pierādījumus, kas iegūti ar savstarpēju palīdzību, var atzīt par pieņemamiem procesos pieteikuma iesniedzējas iestādes dalībvalsts pārvaldes un tiesu iestādēs. |
| --- | --- |

(2)

Nolūkā vēl vairāk stiprināt administratīvos procesus un kriminālprocesus attiecībā uz pārkāpumiem, ir nepieciešams nodrošināt, ka pierādījumus, kas iegūti ar savstarpēju palīdzību, var atzīt par pieņemamiem procesos pieteikuma iesniedzējas iestādes dalībvalsts pārvaldes un tiesu iestādēs.

| (3) | Nolūkā palielināt skaidrību, konsekvenci un pārredzamību ir konkrētāk jānosaka iestādes, kam vajadzētu būt piekļuvei reģistriem, kuri izveidoti, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 515/97. Minētajā nolūkā būtu jāizveido vienota atsauce uz kompetentajām iestādēm. Minēto iestāžu tieša piekļuve ir būtisks nosacījums, lai efektīvi īstenotu dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Nolūkā palielināt skaidrību, konsekvenci un pārredzamību ir konkrētāk jānosaka iestādes, kam vajadzētu būt piekļuvei reģistriem, kuri izveidoti, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 515/97. Minētajā nolūkā būtu jāizveido vienota atsauce uz kompetentajām iestādēm. Minēto iestāžu tieša piekļuve ir būtisks nosacījums, lai efektīvi īstenotu dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu.

| (4) | Dati, kas attiecas uz konteineru kustību, ļauj konstatēt krāpšanu attiecībā uz precēm, kuras ieved Savienības muitas teritorijā un izved no tās. Šādi dati kalpo, lai palīdzētu novērst un izmeklēt darbības, kas ir vai šķiet esam tiesību aktu muitas jomā pārkāpums, un saukt pie atbildības par tām. Pēc iespējas pilnīgāka datu kopuma vākšanai un izmantošanai, vienlaikus nepieļaujot potenciālu negatīvu ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kravu pārvadājumu nozarē, pārvadātājiem jāiesniedz dalībvalstīm dati par konteineru kustību, ciktāl tie vāc šādus datus elektroniskā formātā, izmantojot savas aprīkojuma izsekošanas sistēmas, vai ciktāl šādi dati tiek uzglabāti viņu vārdā. Šādi dati būtu tieši jānosūta uz vienotu reģistru, ko Komisija izveido minētajam nolūkam. |
| --- | --- |

(4)

Dati, kas attiecas uz konteineru kustību, ļauj konstatēt krāpšanu attiecībā uz precēm, kuras ieved Savienības muitas teritorijā un izved no tās. Šādi dati kalpo, lai palīdzētu novērst un izmeklēt darbības, kas ir vai šķiet esam tiesību aktu muitas jomā pārkāpums, un saukt pie atbildības par tām. Pēc iespējas pilnīgāka datu kopuma vākšanai un izmantošanai, vienlaikus nepieļaujot potenciālu negatīvu ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kravu pārvadājumu nozarē, pārvadātājiem jāiesniedz dalībvalstīm dati par konteineru kustību, ciktāl tie vāc šādus datus elektroniskā formātā, izmantojot savas aprīkojuma izsekošanas sistēmas, vai ciktāl šādi dati tiek uzglabāti viņu vārdā. Šādi dati būtu tieši jānosūta uz vienotu reģistru, ko Komisija izveido minētajam nolūkam.

| (5) | Lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, Savienībai ir pienākums cīnīties pret krāpšanu muitas jomā un tādējādi palīdzēt sasniegt iekšējā tirgus mērķi attiecībā uz nekaitīgiem produktiem ar autentiskiem izcelsmes sertifikātiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, Savienībai ir pienākums cīnīties pret krāpšanu muitas jomā un tādējādi palīdzēt sasniegt iekšējā tirgus mērķi attiecībā uz nekaitīgiem produktiem ar autentiskiem izcelsmes sertifikātiem.

| (6) | Krāpšanas atklāšana lielā mērā ir atkarīga no attiecīgo operatīvo datu kopumu noteikšanas un šķērsanalīzes. Tādēļ nepieciešams Savienības līmenī izveidot reģistru, kurā būtu iekļauti dati par preču importu, eksportu un tranzītu, tostarp preču tranzītu dalībvalstu iekšienē un tiešo eksportu. Minētajā nolūkā Komisijai būtu sistemātiski jāreplicē dati no avotiem, kuru darbību nodrošina Komisija, importa, eksporta un tranzīta reģistrā, un dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt Komisijai datus, kas attiecas uz preču tranzītu dalībvalsts iekšienē un tiešo eksportu, atkarībā no datu pieejamības un dalībvalstu informācijas tehnoloģiju infrastruktūras. |
| --- | --- |

(6)

Krāpšanas atklāšana lielā mērā ir atkarīga no attiecīgo operatīvo datu kopumu noteikšanas un šķērsanalīzes. Tādēļ nepieciešams Savienības līmenī izveidot reģistru, kurā būtu iekļauti dati par preču importu, eksportu un tranzītu, tostarp preču tranzītu dalībvalstu iekšienē un tiešo eksportu. Minētajā nolūkā Komisijai būtu sistemātiski jāreplicē dati no avotiem, kuru darbību nodrošina Komisija, importa, eksporta un tranzīta reģistrā, un dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt Komisijai datus, kas attiecas uz preču tranzītu dalībvalsts iekšienē un tiešo eksportu, atkarībā no datu pieejamības un dalībvalstu informācijas tehnoloģiju infrastruktūras.

| (7) | Elektroniskās muitas ieviešana 2011. gadā, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 70/2008/EK (3), saskaņā ar kuru importa un eksporta pavaddokumentus vairs neuzglabā muitas dienesti, bet tos uzglabā uzņēmēji, ir izraisījusi kavējumus Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanu veikšanā muitas jomā, jo OLAF nepieciešama šo dienestu palīdzība, lai iegūtu šādus dokumentus. Turklāt trīs gadu ierobežojuma laikposms, ko piemēro muitas parādu atgūšanai, vēl vairāk apgrūtina izmeklēšanas sekmīgu veikšanu. Lai paātrinātu izmeklēšanu veikšanu muitas jomā, papildus pārējām Komisijas iespējām iegūt informāciju attiecībā uz deklarācijām, būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru Komisija no dalībvalstīm var pieprasīt importa un eksporta deklarāciju pavaddokumentus. |
| --- | --- |

(7)

Elektroniskās muitas ieviešana 2011. gadā, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 70/2008/EK (3), saskaņā ar kuru importa un eksporta pavaddokumentus vairs neuzglabā muitas dienesti, bet tos uzglabā uzņēmēji, ir izraisījusi kavējumus Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanu veikšanā muitas jomā, jo OLAF nepieciešama šo dienestu palīdzība, lai iegūtu šādus dokumentus. Turklāt trīs gadu ierobežojuma laikposms, ko piemēro muitas parādu atgūšanai, vēl vairāk apgrūtina izmeklēšanas sekmīgu veikšanu. Lai paātrinātu izmeklēšanu veikšanu muitas jomā, papildus pārējām Komisijas iespējām iegūt informāciju attiecībā uz deklarācijām, būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru Komisija no dalībvalstīm var pieprasīt importa un eksporta deklarāciju pavaddokumentus.

| (8) | Lai nodrošinātu konfidencialitāti un pastiprinātu drošību datiem, kas ietverti, pamatojoties uz šo regulu un Regulu (EK) Nr. 515/97, izveidotajos reģistros, būtu jāparedz noteikums par piekļuves ierobežošanu minētajiem datiem, piekļuvi atļaujot vienīgi konkrētiem lietotājiem un konkrētā nolūkā. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu konfidencialitāti un pastiprinātu drošību datiem, kas ietverti, pamatojoties uz šo regulu un Regulu (EK) Nr. 515/97, izveidotajos reģistros, būtu jāparedz noteikums par piekļuves ierobežošanu minētajiem datiem, piekļuvi atļaujot vienīgi konkrētiem lietotājiem un konkrētā nolūkā.

| (9) | Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzēta datu apstrāde. Šāda apstrāde var ietvert arī personas datu apstrādi, un tā būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesībām. Jo īpaši personas datu apstrāde būtu jāveic tādā veidā, kas atbilstu minētās regulas nolūkam un būtu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (5), un jo īpaši – ar Savienības prasībām saistībā ar datu kvalitāti, samērīgumu, ierobežojumiem atbilstīgi to mērķim un tiesībām uz informāciju, un personas datu pieejamību, labošanu, dzēšanu un bloķēšanu, ar organizatoriskiem un tehniskiem pasākumiem un personas datu starptautisku pārsūtīšanu. Būtu jāparedz īpašs noteikums nolūkā ierobežot piekļuvi ievadītajiem datiem, to atļaujot vienīgi konkrētiem lietotājiem, kā arī lai nodrošinātu ievadīto datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(9)

Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzēta datu apstrāde. Šāda apstrāde var ietvert arī personas datu apstrādi, un tā būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesībām. Jo īpaši personas datu apstrāde būtu jāveic tādā veidā, kas atbilstu minētās regulas nolūkam un būtu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (5), un jo īpaši – ar Savienības prasībām saistībā ar datu kvalitāti, samērīgumu, ierobežojumiem atbilstīgi to mērķim un tiesībām uz informāciju, un personas datu pieejamību, labošanu, dzēšanu un bloķēšanu, ar organizatoriskiem un tehniskiem pasākumiem un personas datu starptautisku pārsūtīšanu. Būtu jāparedz īpašs noteikums nolūkā ierobežot piekļuvi ievadītajiem datiem, to atļaujot vienīgi konkrētiem lietotājiem, kā arī lai nodrošinātu ievadīto datu konfidencialitāti.

| (10) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāaizsargā konfidenciāla darījumdarbības informācija, un tām būtu jānodrošina, ka tiek ievērota konfidencialitāte attiecībā uz informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa, izmantojot reģistru, kurā ir sniegtie konteineru statusa ziņojumi, un importa, eksporta un tranzīta reģistru. |
| --- | --- |

(10)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāaizsargā konfidenciāla darījumdarbības informācija, un tām būtu jānodrošina, ka tiek ievērota konfidencialitāte attiecībā uz informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa, izmantojot reģistru, kurā ir sniegtie konteineru statusa ziņojumi, un importa, eksporta un tranzīta reģistru.

| (11) | Lai sniegtu aktuālo informāciju un nodrošinātu tiesības uz pārredzamību un datu subjektu tiesības uz informāciju, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvā 95/46/EK, Komisijai vajadzētu būt iespējai publicēt internetā to dalībvalstu noteikto kompetento iestāžu un Komisijas struktūrvienību sarakstu atjauninājumus, kurām ir atļauts piekļūt MIS. |
| --- | --- |

(11)

Lai sniegtu aktuālo informāciju un nodrošinātu tiesības uz pārredzamību un datu subjektu tiesības uz informāciju, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvā 95/46/EK, Komisijai vajadzētu būt iespējai publicēt internetā to dalībvalstu noteikto kompetento iestāžu un Komisijas struktūrvienību sarakstu atjauninājumus, kurām ir atļauts piekļūt MIS.

| (12) | Personas datu apstrādē, piemērojot Regulu (EK) Nr. 515/97 un jebkurus saskaņā ar to pieņemtos deleģētos un īstenošanas aktus, būtu jāievēro pamattiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantā, kā arī tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kas atzītas attiecīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā. Šādiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem būtu arī jānodrošina, lai jebkura personas datu apstrāde notiktu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(12)

Personas datu apstrādē, piemērojot Regulu (EK) Nr. 515/97 un jebkurus saskaņā ar to pieņemtos deleģētos un īstenošanas aktus, būtu jāievēro pamattiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantā, kā arī tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kas atzītas attiecīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā. Šādiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem būtu arī jānodrošina, lai jebkura personas datu apstrāde notiktu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| (13) | Lai uzlabotu datu aizsardzības uzraudzības konsekvenci, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam nolūkā panākt MIS revīziju koordinēšanu būtu cieši jāsadarbojas ar Apvienoto uzraudzības iestādi, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2009/917/TI (6). |
| --- | --- |

(13)

Lai uzlabotu datu aizsardzības uzraudzības konsekvenci, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam nolūkā panākt MIS revīziju koordinēšanu būtu cieši jāsadarbojas ar Apvienoto uzraudzības iestādi, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2009/917/TI (6).

| (14) | Noteikumi, kas reglamentē datu glabāšanu MIS, bieži ir par iemeslu nepamatotai informācijas zaudēšanai. Tas notiek tāpēc, ka dalībvalstis neveic sistemātiskas gada pārbaudes ar tām saistītā administratīvā sloga un atbilstīgu resursu trūkuma dēļ. Tādēļ ir nepieciešams vienkāršot procedūru, kas reglamentē datu glabāšanu MIS, atceļot pienākumu katru gadu pārbaudīt datus un nosakot maksimāli piecu gadu glabāšanas laikposmu, ko, attiecīgi pamatojot, var pagarināt vēl uz diviem gadiem atbilstīgi laikposmiem, kuri paredzēti reģistriem, kas izveidoti, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 515/97. Minētais laikposms ir nepieciešams pārkāpumu apstrādes garo procedūru dēļ un tādēļ, ka minētie dati ir nepieciešami kopīgo muitas operāciju un izmeklēšanu veikšanai. |
| --- | --- |

(14)

Noteikumi, kas reglamentē datu glabāšanu MIS, bieži ir par iemeslu nepamatotai informācijas zaudēšanai. Tas notiek tāpēc, ka dalībvalstis neveic sistemātiskas gada pārbaudes ar tām saistītā administratīvā sloga un atbilstīgu resursu trūkuma dēļ. Tādēļ ir nepieciešams vienkāršot procedūru, kas reglamentē datu glabāšanu MIS, atceļot pienākumu katru gadu pārbaudīt datus un nosakot maksimāli piecu gadu glabāšanas laikposmu, ko, attiecīgi pamatojot, var pagarināt vēl uz diviem gadiem atbilstīgi laikposmiem, kuri paredzēti reģistriem, kas izveidoti, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 515/97. Minētais laikposms ir nepieciešams pārkāpumu apstrādes garo procedūru dēļ un tādēļ, ka minētie dati ir nepieciešami kopīgo muitas operāciju un izmeklēšanu veikšanai.

| (15) | Lai vēl vairāk veicinātu iespējas veikt krāpšanas analīzi un atvieglotu izmeklēšanu veikšanu, dati, kas attiecas uz Muitas lietu identifikācijas datubāzē glabātām patlaban notiekošu izmeklēšanu lietām, būtu jāpadara anonīmi, kad pagājis viens gads pēc pēdējās skatīšanas, un pēc tam būtu jāsaglabā tādā veidā, ka datu subjekta identifikācija vairs nav iespējama. |
| --- | --- |

(15)

Lai vēl vairāk veicinātu iespējas veikt krāpšanas analīzi un atvieglotu izmeklēšanu veikšanu, dati, kas attiecas uz Muitas lietu identifikācijas datubāzē glabātām patlaban notiekošu izmeklēšanu lietām, būtu jāpadara anonīmi, kad pagājis viens gads pēc pēdējās skatīšanas, un pēc tam būtu jāsaglabā tādā veidā, ka datu subjekta identifikācija vairs nav iespējama.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzlabot krāpšanas atklāšanu, izmeklēšanu un novēršanu muitas jomā nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzlabot krāpšanas atklāšanu, izmeklēšanu un novēršanu muitas jomā nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Pārvadātājiem, uz kuriem šīs regulas spēkā stāšanās brīdī attiecas privāttiesiska līguma saistības attiecībā uz datu sniegšanu par konteineru kustību, būtu jādod iespēja izmantot atliktu pienākuma sniegt konteineru statusa ziņojumus (CSM) piemērošanu, lai tie varētu no jauna vienoties par saviem līgumiem un nodrošināt, ka turpmākie līgumi ir saderīgi ar pienākumu sniegt datus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(17)

Pārvadātājiem, uz kuriem šīs regulas spēkā stāšanās brīdī attiecas privāttiesiska līguma saistības attiecībā uz datu sniegšanu par konteineru kustību, būtu jādod iespēja izmantot atliktu pienākuma sniegt konteineru statusa ziņojumus (CSM) piemērošanu, lai tie varētu no jauna vienoties par saviem līgumiem un nodrošināt, ka turpmākie līgumi ir saderīgi ar pienākumu sniegt datus dalībvalstīm.

| (18) | Regula (EK) Nr. 515/97 piešķir Komisijai pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, pilnvaras, kas ar minēto regulu ir piešķirtas Komisijai, ir jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Regula (EK) Nr. 515/97 piešķir Komisijai pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, pilnvaras, kas ar minēto regulu ir piešķirtas Komisijai, ir jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu.

| (19) | Lai papildinātu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 515/97 elementus un jo īpaši lai konkrēti noteiktu, kāda informācija jāievieto MIS, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai noteiktu tās darbības saistībā ar lauksaimniecības tiesību aktu piemērošanu, par kurām jāievieto informācija MIS. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un attiecīgā gadījumā ar uzņēmumu pārstāvjiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(19)

Lai papildinātu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 515/97 elementus un jo īpaši lai konkrēti noteiktu, kāda informācija jāievieto MIS, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai noteiktu tās darbības saistībā ar lauksaimniecības tiesību aktu piemērošanu, par kurām jāievieto informācija MIS. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un attiecīgā gadījumā ar uzņēmumu pārstāvjiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (20) | Lai nodrošinātu vienādus Regulas (EK) Nr. 515/97 īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz CSM sniegšanas biežumu, CSM datu formātu, CSM nosūtīšanas metodi un specifiskiem elementiem, kas jāietver MIS saistībā ar katru no kategorijām, kurās dati būtu jāievada. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (7). Īstenošanas aktu pieņemšanai būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu vienādus Regulas (EK) Nr. 515/97 īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz CSM sniegšanas biežumu, CSM datu formātu, CSM nosūtīšanas metodi un specifiskiem elementiem, kas jāietver MIS saistībā ar katru no kategorijām, kurās dati būtu jāievada. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (7). Īstenošanas aktu pieņemšanai būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

| (21) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas 2014. gada 11. martā ir sniedzis atzinumu. |
| --- | --- |

(21)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas 2014. gada 11. martā ir sniedzis atzinumu.

| (22) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 515/97, |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 515/97,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 515/97 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | “tiesību akti muitas jomā” ir tiesību akti muitas jomā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (8) 5. panta 2. punktā, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 1. punktu groza šādi:

a)

pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

“tiesību akti muitas jomā” ir tiesību akti muitas jomā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (8) 5. panta 2. punktā,

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).”;"

| b) | pievieno šādus ievilkumus:






  “— | “Savienības muitas teritorija” ir Savienības muitas teritorija, kā definēts Regulas (ES) Nr. 952/2013 4. pantā, |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus ievilkumus:

“—

“Savienības muitas teritorija” ir Savienības muitas teritorija, kā definēts Regulas (ES) Nr. 952/2013 4. pantā,

| — | “pārvadātāji” ir personas Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 40. punkta nozīmē.”; |
| --- | --- |

—

“pārvadātāji” ir personas Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 40. punkta nozīmē.”;

| 2) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:
  “12. pants
  Neskarot 51. pantu, informāciju, tostarp dokumentus, notariāli apstiprinātas dokumentu kopijas, apliecinājumus, visus instrumentus vai lēmumus, ko izdevušas administratīvās iestādes, ziņojumus un jebkādas ziņas, ko ieguvuši saņēmējas iestādes darbinieki un kas nosūtītas iesniedzējai iestādei 4. līdz 11. pantā paredzētās palīdzības gaitā, var uzskatīt par pieļaujamu pierādījumu tādā pašā veidā kā tad, ja tie būtu iegūti dalībvalstī, kurā notiek procedūras:






  a) | iesniedzējas iestādes dalībvalsts administratīvajās procedūrās, tostarp turpmākajās pārsūdzības procedūrās; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Neskarot 51. pantu, informāciju, tostarp dokumentus, notariāli apstiprinātas dokumentu kopijas, apliecinājumus, visus instrumentus vai lēmumus, ko izdevušas administratīvās iestādes, ziņojumus un jebkādas ziņas, ko ieguvuši saņēmējas iestādes darbinieki un kas nosūtītas iesniedzējai iestādei 4. līdz 11. pantā paredzētās palīdzības gaitā, var uzskatīt par pieļaujamu pierādījumu tādā pašā veidā kā tad, ja tie būtu iegūti dalībvalstī, kurā notiek procedūras:

a)

iesniedzējas iestādes dalībvalsts administratīvajās procedūrās, tostarp turpmākajās pārsūdzības procedūrās;

| b) | iesniedzējas iestādes dalībvalsts tiesvedībā, ja vien saņēmēja iestāde informācijas nosūtīšanas brīdī nepārprotamā veidā nav norādījusi citādi.”; |
| --- | --- |

b)

iesniedzējas iestādes dalībvalsts tiesvedībā, ja vien saņēmēja iestāde informācijas nosūtīšanas brīdī nepārprotamā veidā nav norādījusi citādi.”;

| 3) | regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Neskarot 51. pantu, informāciju, tostarp dokumentus, notariāli apstiprinātas dokumentu kopijas, apliecinājumus, visus instrumentus vai lēmumus, ko izdevušas pārvaldes iestādes, ziņojumus un jebkādas ziņas, ko ieguvuši iestādes, kuras datus paziņo, darbinieki un kas nosūtītas saņēmējai iestādei 13. līdz 15. pantā paredzētās palīdzības gaitā, var uzskatīt par pieļaujamu pierādījumu tādā pašā veidā kā tad, ja tie būtu iegūti dalībvalstī, kurā notiek procedūras:






  a) | saņēmējas iestādes dalībvalsts administratīvajās procedūrās, tostarp turpmākajās pārsūdzības procedūrās; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Neskarot 51. pantu, informāciju, tostarp dokumentus, notariāli apstiprinātas dokumentu kopijas, apliecinājumus, visus instrumentus vai lēmumus, ko izdevušas pārvaldes iestādes, ziņojumus un jebkādas ziņas, ko ieguvuši iestādes, kuras datus paziņo, darbinieki un kas nosūtītas saņēmējai iestādei 13. līdz 15. pantā paredzētās palīdzības gaitā, var uzskatīt par pieļaujamu pierādījumu tādā pašā veidā kā tad, ja tie būtu iegūti dalībvalstī, kurā notiek procedūras:

a)

saņēmējas iestādes dalībvalsts administratīvajās procedūrās, tostarp turpmākajās pārsūdzības procedūrās;

| b) | saņēmējas iestādes dalībvalsts tiesvedībā, ja vien paziņotāja iestāde informācijas nosūtīšanas brīdī nepārprotamā veidā nav norādījusi citādi.”; |
| --- | --- |

b)

saņēmējas iestādes dalībvalsts tiesvedībā, ja vien paziņotāja iestāde informācijas nosūtīšanas brīdī nepārprotamā veidā nav norādījusi citādi.”;

| 4) | regulas 18.a pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Neskarot dalībvalstu kompetences un lai palīdzētu 29. pantā minētajām iestādēm atklāt tādās darbībās iesaistītu preču kustību, kas rada aizdomas par tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumiem, un šajā nolūkā izmantotos transportlīdzekļus, tostarp konteinerus, Komisija izveido un pārvalda tādu datu reģistru, kurus paziņojuši pārvadātāji (“transporta reģistrs”). Transporta reģistrs ir tieši pieejams minētajām iestādēm. Tās var izmantot transporta reģistru, tostarp lai analizētu datus un apmainītos ar informāciju, tikai šajā regulā paredzētajos nolūkos.
  2.   Pārvaldot transporta reģistru, Komisija ir pilnvarota:






  a) | ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā veidā piekļūt datiem vai iegūt un glabāt tos, un datus izmantot saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro intelektuālā īpašuma tiesībām. Komisija izveido atbilstīgas garantijas, tostarp tehniskus un organizatoriskus pasākumus un pārredzamības prasības saistībā ar datu subjektiem. Datu subjektiem ir tiesības piekļūt datiem un tos labot; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 18.a pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Neskarot dalībvalstu kompetences un lai palīdzētu 29. pantā minētajām iestādēm atklāt tādās darbībās iesaistītu preču kustību, kas rada aizdomas par tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumiem, un šajā nolūkā izmantotos transportlīdzekļus, tostarp konteinerus, Komisija izveido un pārvalda tādu datu reģistru, kurus paziņojuši pārvadātāji (“transporta reģistrs”). Transporta reģistrs ir tieši pieejams minētajām iestādēm. Tās var izmantot transporta reģistru, tostarp lai analizētu datus un apmainītos ar informāciju, tikai šajā regulā paredzētajos nolūkos.

2.   Pārvaldot transporta reģistru, Komisija ir pilnvarota:

a)

ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā veidā piekļūt datiem vai iegūt un glabāt tos, un datus izmantot saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro intelektuālā īpašuma tiesībām. Komisija izveido atbilstīgas garantijas, tostarp tehniskus un organizatoriskus pasākumus un pārredzamības prasības saistībā ar datu subjektiem. Datu subjektiem ir tiesības piekļūt datiem un tos labot;

| b) | salīdzināt un pretstatīt no transporta reģistra iegūtos vai tajā pieejamos datus, indeksēt un papildināt tos, izmantojot citus datu avotus, un analizēt tos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (9); |
| --- | --- |

b)

salīdzināt un pretstatīt no transporta reģistra iegūtos vai tajā pieejamos datus, indeksēt un papildināt tos, izmantojot citus datu avotus, un analizēt tos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (9);

| c) | izmantojot elektroniskās datu apstrādes metodes, nodot transporta reģistra datus šīs regulas 29. pantā minēto iestāžu rīcībā. |
| --- | --- |

c)

izmantojot elektroniskās datu apstrādes metodes, nodot transporta reģistra datus šīs regulas 29. pantā minēto iestāžu rīcībā.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).”;"

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Attiecībā uz šā panta 3. punktā minēto konteineru kustību Komisija izveido un pārvalda reģistru, kurā ir sniegtie konteineru statusa ziņojumi (“CSM reģistrs”). CSM reģistrs ir tieši pieejams 29. pantā minētajām iestādēm. Šā panta 1. punktā minētie pārvadātāji, kuri glabā datus par konteineru kustību un statusu vai kuru vārdā šādi dati tiek glabāti, dalībvalstu muitas dienestiem sniedz konteineru statusa ziņojumus (CSM) jebkurā no šādiem gadījumiem:






  a) | konteinerus paredzēts ar kuģi ievest no trešās valsts Savienības muitas teritorijā, izņemot:






  — | konteinerus, kurus paredzēts atstāt uz tā paša kuģa tā brauciena laikā un kurus paredzēts ar minēto kuģi izvest no Savienības muitas teritorijas; un |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Attiecībā uz šā panta 3. punktā minēto konteineru kustību Komisija izveido un pārvalda reģistru, kurā ir sniegtie konteineru statusa ziņojumi (“CSM reģistrs”). CSM reģistrs ir tieši pieejams 29. pantā minētajām iestādēm. Šā panta 1. punktā minētie pārvadātāji, kuri glabā datus par konteineru kustību un statusu vai kuru vārdā šādi dati tiek glabāti, dalībvalstu muitas dienestiem sniedz konteineru statusa ziņojumus (CSM) jebkurā no šādiem gadījumiem:

a)

konteinerus paredzēts ar kuģi ievest no trešās valsts Savienības muitas teritorijā, izņemot:

—

konteinerus, kurus paredzēts atstāt uz tā paša kuģa tā brauciena laikā un kurus paredzēts ar minēto kuģi izvest no Savienības muitas teritorijas; un

| — | konteinerus, kurus paredzēts izkraut un atkārtoti iekraut tajā pašā kuģī tā brauciena laikā, lai būtu iespējams izkraut vai iekraut citas preces, un kurus paredzēts ar minēto kuģi izvest no Savienības muitas teritorijas; |
| --- | --- |

—

konteinerus, kurus paredzēts izkraut un atkārtoti iekraut tajā pašā kuģī tā brauciena laikā, lai būtu iespējams izkraut vai iekraut citas preces, un kurus paredzēts ar minēto kuģi izvest no Savienības muitas teritorijas;

| b) | attiecībā uz preču pārvadājumiem konteineros, kurus ar kuģi izved no Savienības muitas teritorijas uz ārpuskopienas valsti un uz kuriem attiecas:






  — | Padomes Direktīvas 92/84/EEK (10) 2. pants, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz preču pārvadājumiem konteineros, kurus ar kuģi izved no Savienības muitas teritorijas uz ārpuskopienas valsti un uz kuriem attiecas:

—

Padomes Direktīvas 92/84/EEK (10) 2. pants,

| — | Padomes Direktīvas 2011/64/ES (11) 2. pants vai |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvas 2011/64/ES (11) 2. pants vai

| — | Padomes Direktīvas 2003/96/EK (12) 2. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvas 2003/96/EK (12) 2. panta 1. punkts.

Pārvadātāji datus pārsūta tieši uz CSM reģistru.

(10)  Padomes Direktīva 92/84/EEK (1992. gada 19. oktobris) par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.)."

(11)  Padomes Direktīva 2011/64/ES (2011. gada 21. jūnijs) par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm (OV L 176, 5.7.2011., 24. lpp.)."

(12)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).”;"

| c) | pievieno šādus punktus:
  “5.   CSM sniedz:






  a) | no brīža, kad par konteineru tika paziņots, ka tas ir tukšs pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā vai pirms izvešanas no tās, līdz brīdim, kamēr par konteineru atkal paziņo, ka tas ir tukšs; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“5.   CSM sniedz:

a)

no brīža, kad par konteineru tika paziņots, ka tas ir tukšs pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā vai pirms izvešanas no tās, līdz brīdim, kamēr par konteineru atkal paziņo, ka tas ir tukšs;

| b) | vismaz trīs mēnešus pirms fiziskās atvešanas uz Savienības muitas teritoriju un vienu mēnesi pēc ievešanas Savienības muitas teritorijā – gadījumos, kad konkrētie CSM, kas nepieciešami, lai identificētu attiecīgos notikumus attiecībā uz tukšo konteineru, nav pieejami pārvadātāja elektroniskajos ierakstos; vai |
| --- | --- |

b)

vismaz trīs mēnešus pirms fiziskās atvešanas uz Savienības muitas teritoriju un vienu mēnesi pēc ievešanas Savienības muitas teritorijā – gadījumos, kad konkrētie CSM, kas nepieciešami, lai identificētu attiecīgos notikumus attiecībā uz tukšo konteineru, nav pieejami pārvadātāja elektroniskajos ierakstos; vai

| c) | vismaz trīs mēnešus pēc izvešanas no Savienības muitas teritorijas – gadījumā, kad konkrētie CSM, kas nepieciešami, lai identificētu attiecīgos tukšu konteineru gadījumus, nav pieejami pārvadātāja elektroniskajos ierakstos. |
| --- | --- |

c)

vismaz trīs mēnešus pēc izvešanas no Savienības muitas teritorijas – gadījumā, kad konkrētie CSM, kas nepieciešami, lai identificētu attiecīgos tukšu konteineru gadījumus, nav pieejami pārvadātāja elektroniskajos ierakstos.

6.   Pārvadātāji sniedz CSM par šādiem vai līdzīgiem gadījumiem, ciktāl tie ir zināmi pārvadātājam, kas sniedz ziņojumu, un dati par šādiem gadījumiem ir izveidoti, savākti vai saglabāti pārvadātāju elektroniskajos ierakstos:

| — | rezervācijas apstiprināšana, |
| --- | --- |

—

rezervācijas apstiprināšana,

| — | atvešana iekraušanas vai izkraušanas vietā, |
| --- | --- |

—

atvešana iekraušanas vai izkraušanas vietā,

| — | aizvešana no iekraušanas vai izkraušanas vietas, |
| --- | --- |

—

aizvešana no iekraušanas vai izkraušanas vietas,

| — | iekraušana transportlīdzeklī vai izkraušana no tā, |
| --- | --- |

—

iekraušana transportlīdzeklī vai izkraušana no tā,

| — | norādījums par preču iekraušanu konteinerā vai izkraušanu no tā, |
| --- | --- |

—

norādījums par preču iekraušanu konteinerā vai izkraušanu no tā,

| — | apstiprinājums par preču iekraušanu konteinerā vai izkraušanu no tā, |
| --- | --- |

—

apstiprinājums par preču iekraušanu konteinerā vai izkraušanu no tā,

| — | pārvietošana termināļa iekšienē, |
| --- | --- |

—

pārvietošana termināļa iekšienē,

| — | pārbaude pie izbraukšanas no termināļa, |
| --- | --- |

—

pārbaude pie izbraukšanas no termināļa,

| — | nosūtīšana būtiskam remontam. |
| --- | --- |

—

nosūtīšana būtiskam remontam.

Katra dalībvalsts nosaka sankcijas, ja netiek ievērots pienākums sniegt datus vai ja tiek sniegti nepilnīgi vai nepatiesi dati. Šādas sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

7.   Komisijā tikai norīkoti analītiķi ir pilnvaroti apstrādāt personas datus, uz kuriem attiecas 2. punkta b) un c) apakšpunkts.

Personas datus, kas nav vajadzīgi, lai noteiktu preču kustību, kā minēts 1. punktā, nekavējoties dzēš vai padara anonīmus. Jebkurā gadījumā tos nedrīkst glabāt ilgāk par trīs gadiem.

Komisija īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu personas datus no nejaušas vai nelikumīgas iznīcināšanas, nejaušas pazaudēšanas vai neatļautas izpaušanas, pārveidošanas un piekļuves tiem, vai visām citām neatļautām apstrādes formām.

8.   Datus, kas saņemti no pārvadātājiem, glabā vienīgi tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kādā tie tika ievadīti, un tos nedrīkst glabāt ilgāk kā piecus gadus.

9.   Komisija un dalībvalstis aizsargā konfidenciālo darījumdarbības informāciju, kas saņemta no pārvadātājiem.

Komisija un dalībvalstis saviem norīkotajiem ekspertiem piemēro visstingrākos tehniskos, organizatoriskos un personas drošības noteikumus attiecībā uz dienesta noslēpumu vai citas līdzīgas konfidencialitātes prasības saskaņā ar valsts un Savienības tiesībām.

Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīti citu dalībvalstu lūgumi ievērot konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa, izmantojot CSM reģistru.”;

| 5) | iekļauj šādu pantu:
  “18.c pants
  Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par ziņojumu sniegšanas biežumu, CSM datu formātu un CSM nosūtīšanas metodi.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 43.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru līdz 2016. gada 29. februārim.”; |
| --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“18.c pants

Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par ziņojumu sniegšanas biežumu, CSM datu formātu un CSM nosūtīšanas metodi.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 43.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru līdz 2016. gada 29. februārim.”;

| 6) | iekļauj šādus pantus:
  “18.d pants
  1.   Komisija izveido un pārvalda reģistru (“importa, eksporta un tranzīta reģistrs”), kurā ir iekļauti dati par:






  a) | preču importu; |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādus pantus:

“18.d pants

1.   Komisija izveido un pārvalda reģistru (“importa, eksporta un tranzīta reģistrs”), kurā ir iekļauti dati par:

a)

preču importu;

| b) | preču tranzītu; un |
| --- | --- |

b)

preču tranzītu; un

| c) | preču eksportu, ciktāl uz šajā punktā minētajām precēm attiecas:






  i) | Direktīvas 92/84/EEK2. pants, |
| --- | --- | --- |

c)

preču eksportu, ciktāl uz šajā punktā minētajām precēm attiecas:

i)

Direktīvas 92/84/EEK2. pants,

| ii) | Direktīvas 2011/64/ES 2. pants; vai |
| --- | --- |

ii)

Direktīvas 2011/64/ES 2. pants; vai

| iii) | Direktīvas 2003/96/EK 2. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

iii)

Direktīvas 2003/96/EK 2. panta 1. punkts.

Importa, eksporta un tranzīta reģistru uztur tā, kā sīkāk izklāstīts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (13) 37. un 38. pielikumā.

Komisija sistemātiski replicē datus no avotiem, kuru darbību nodrošina Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 952/2013 importa, eksporta un tranzīta reģistrā. Atkarībā no datu pieejamības un dalībvalstu informācijas tehnoloģiju infrastruktūras dalībvalstis var Komisijai sniegt datus par preču tranzītu dalībvalsts iekšienē un tiešo eksportu.

Komisijas un valsts iestāžu noteiktās struktūrvienības, kas minētas šīs regulas 29. pantā, piemērojot šo regulu, var izmantot importa, eksporta un tranzīta reģistru, lai analizētu datus un salīdzinātu datus importa, eksporta un tranzīta reģistrā ar CSM, kas sniegti saskaņā ar CSM reģistru, un var apmainīties ar informāciju par rezultātiem.

2.   Importa, eksporta un tranzīta reģistrs ir pieejams šīs regulas 29. pantā minētajām valstu iestādēm. Komisijā tikai norīkoti analītiķi ir pilnvaroti apstrādāt importa, eksporta un tranzīta reģistrā iekļautos datus.

Dalībvalstīm ir tieša piekļuve:

| a) | visu to deklarāciju datiem, kas sagatavotas un iesniegtas attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

visu to deklarāciju datiem, kas sagatavotas un iesniegtas attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | datiem, kas attiecas uz uzņēmējiem ar EORI numuru, kurš paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2454/93 un ko piešķīrušas minētās dalībvalsts iestādes; |
| --- | --- |

b)

datiem, kas attiecas uz uzņēmējiem ar EORI numuru, kurš paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2454/93 un ko piešķīrušas minētās dalībvalsts iestādes;

| c) | tranzīta datiem; |
| --- | --- |

c)

tranzīta datiem;

| d) | visiem pārējiem datiem, izņemot šīs regulas 41.b panta 2. punktā minētos personas datus. |
| --- | --- |

d)

visiem pārējiem datiem, izņemot šīs regulas 41.b panta 2. punktā minētos personas datus.

Kompetentajām iestādēm, kas ievadījušas datus muitas informācijas sistēmā, kura minēta šīs regulas 23. panta 1. punktā, vai datus no izmeklēšanas lietas muitas lietu identifikācijas datu bāzē, kura minēta šīs regulas 41.a panta 1. punktā, saskaņā ar šīs regulas 41.b pantu ir piekļuve visiem importa, eksporta un tranzīta reģistra datiem, kas attiecas uz minētajiem ievadītajiem datiem vai minēto izmeklēšanas lietu.

3.   Personas datu apstrādei, ko veic Komisija saistībā ar importa, eksporta un tranzīta reģistrā iekļautiem datiem, piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.

Komisiju uzskata par datu apstrādātāju Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) punkta nozīmē.

Uz importa, eksporta, tranzīta reģistru attiecas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja veiktas iepriekšējas pārbaudes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. pantu.

Datus, kas iekļauti importa, eksporta un tranzīta reģistrā, nedrīkst glabāt ilgāk kā piecus gadus, paredzot papildu divu gadu laikposmu, ja tam ir pamatojums.

4.   Importa, eksporta un tranzīta reģistrā neiekļauj īpašu kategoriju datus Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta 5. punkta nozīmē.

Komisija īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu personas datus no nejaušas vai nelikumīgas iznīcināšanas, nejaušas pazaudēšanas vai neatļautas izpaušanas, pārveidošanas un piekļuves tiem, vai visām citām neatļautām apstrādes formām.

5.   Komisija un dalībvalstis aizsargā konfidenciālo darījumdarbības informāciju. Komisija un dalībvalstis saviem norīkotajiem ekspertiem piemēro visstingrākos tehniskos, organizatoriskos un personas drošības noteikumus attiecībā uz dienesta noslēpumu vai citus līdzīgus konfidencialitātes pienākumus saskaņā ar valsts un Savienības tiesībām.

Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai tiktu izpildīti citu dalībvalstu lūgumi ievērot konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa, izmantojot importa, eksporta un tranzīta reģistru.

18.e pants

Attiecībā uz izmeklēšanām saistībā ar tiesību aktu muitas jomā īstenošanu Komisija var dalībvalstīm pieprasīt iesniegt dokumentus, kuri apliecina importa un eksporta deklarācijās norādīto informāciju un par kuriem uzņēmēji ir sagatavojuši vai savākuši pavaddokumentus.

Pirmajā daļā minēto pieprasījumu nosūta kompetentajām iestādēm. Ja dalībvalsts ir noteikusi vairāk nekā vienu kompetento iestādi, dalībvalsts norāda administratīvo struktūrvienību, kas ir atbildīga par Komisijas pieprasījuma izskatīšanu.

Dalībvalsts četru nedēļu laikā no Komisijas pieprasījuma saņemšanas:

| — | iesniedz prasītos dokumentus; ar attiecīgu pamatojumu termiņš var būt par sešām nedēļām garāks, |
| --- | --- |

—

iesniedz prasītos dokumentus; ar attiecīgu pamatojumu termiņš var būt par sešām nedēļām garāks,

| — | paziņo Komisijai par to, ka pieprasījumu nebija iespējams izpildīt tādēļ, ka uzņēmējs nebija iesniedzis pieprasīto informāciju, vai |
| --- | --- |

—

paziņo Komisijai par to, ka pieprasījumu nebija iespējams izpildīt tādēļ, ka uzņēmējs nebija iesniedzis pieprasīto informāciju, vai

| — | noraida pieprasījumu dalībvalsts administratīvās vai tiesu iestādes lēmuma rezultātā, kas pieņemts saskaņā ar 3. pantu. |
| --- | --- |

—

noraida pieprasījumu dalībvalsts administratīvās vai tiesu iestādes lēmuma rezultātā, kas pieņemts saskaņā ar 3. pantu.

(13)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).”;"

| 7) | regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Regulas 20. pantā minēto Kopienas darbību laikā iegūto informāciju un konstatējumus, un jo īpaši attiecīgo trešo valstu kompetento iestāžu sniegtos dokumentus, kā arī informāciju, kas iegūta administratīvās izmeklēšanas, tostarp Komisijas dienestu veiktās izmeklēšanas, gaitā, apstrādā saskaņā ar 45. pantu.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Regulas 20. pantā minēto Kopienas darbību laikā iegūto informāciju un konstatējumus, un jo īpaši attiecīgo trešo valstu kompetento iestāžu sniegtos dokumentus, kā arī informāciju, kas iegūta administratīvās izmeklēšanas, tostarp Komisijas dienestu veiktās izmeklēšanas, gaitā, apstrādā saskaņā ar 45. pantu.”;

| 8) | regulas 23. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu, nosakot tās darbības saistībā ar lauksaimniecības noteikumu piemērošanu, par kurām nepieciešams ievadīt informāciju MIS.
  Minētos deleģētos aktus pieņem līdz 2016. gada 29. februārim.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 23. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu, nosakot tās darbības saistībā ar lauksaimniecības noteikumu piemērošanu, par kurām nepieciešams ievadīt informāciju MIS.

Minētos deleģētos aktus pieņem līdz 2016. gada 29. februārim.”;

| 9) | regulas 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par MIS iekļaujamām pozīcijām, kas attiecas uz katru no 24. pantā minētajām kategorijām, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu MIS mērķi. Regulas 24. panta e) punktā minētajā kategorijā nedrīkst būt personas datu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 43.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru līdz 2016. gada 29. februārim.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par MIS iekļaujamām pozīcijām, kas attiecas uz katru no 24. pantā minētajām kategorijām, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu MIS mērķi. Regulas 24. panta e) punktā minētajā kategorijā nedrīkst būt personas datu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 43.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru līdz 2016. gada 29. februārim.”;

| 10) | regulas 29. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Piekļuve datiem, kas ir iekļauti MIS, ir tikai katras dalībvalsts noteiktām valsts iestādēm un Komisijas noteiktām struktūrvienībām. Minētās valsts iestādes ir muitas dienesti, bet tās var ietvert arī citas iestādes, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām ir kompetentas rīkoties, lai sasniegtu mērķi, kas noteikts 23. panta 2. punktā.
  MIS partnerim, kas piegādā datus, ir tiesības noteikt, kuras no šā punkta pirmajā daļā minētajām valsts iestādēm var piekļūt datiem, ko tas ir iekļāvis MIS.
  2.   Katra dalībvalsts Komisijai nosūta tās noteiktu kompetento valsts iestāžu sarakstu, kurām ir piekļuve MIS, par katru iestādi nosakot, kādiem datiem tā var piekļūt un kādiem nolūkiem.
  Komisija ar attiecīgajām dalībvalstīm pārbauda, vai noteikto valsts iestāžu sarakstā iestādes nav noteiktas nesamērīgi. Pēc minētās pārbaudes attiecīgās dalībvalstis apstiprina vai groza noteikto valstu iestāžu sarakstu. Komisija attiecīgi informē pārējās dalībvalstis. Tā informē visas dalībvalstis arī par attiecīgajiem datiem, kas saistīti ar Komisijas struktūrvienībām, kurām ļauts piekļūt MIS.
  Šādi noteikto valsts iestāžu un Komisijas struktūrvienību sarakstu Komisija informācijas nolūkos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un turpmākos saraksta atjauninājumus Komisija publisko internetā.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 29. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Piekļuve datiem, kas ir iekļauti MIS, ir tikai katras dalībvalsts noteiktām valsts iestādēm un Komisijas noteiktām struktūrvienībām. Minētās valsts iestādes ir muitas dienesti, bet tās var ietvert arī citas iestādes, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām ir kompetentas rīkoties, lai sasniegtu mērķi, kas noteikts 23. panta 2. punktā.

MIS partnerim, kas piegādā datus, ir tiesības noteikt, kuras no šā punkta pirmajā daļā minētajām valsts iestādēm var piekļūt datiem, ko tas ir iekļāvis MIS.

2.   Katra dalībvalsts Komisijai nosūta tās noteiktu kompetento valsts iestāžu sarakstu, kurām ir piekļuve MIS, par katru iestādi nosakot, kādiem datiem tā var piekļūt un kādiem nolūkiem.

Komisija ar attiecīgajām dalībvalstīm pārbauda, vai noteikto valsts iestāžu sarakstā iestādes nav noteiktas nesamērīgi. Pēc minētās pārbaudes attiecīgās dalībvalstis apstiprina vai groza noteikto valstu iestāžu sarakstu. Komisija attiecīgi informē pārējās dalībvalstis. Tā informē visas dalībvalstis arī par attiecīgajiem datiem, kas saistīti ar Komisijas struktūrvienībām, kurām ļauts piekļūt MIS.

Šādi noteikto valsts iestāžu un Komisijas struktūrvienību sarakstu Komisija informācijas nolūkos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un turpmākos saraksta atjauninājumus Komisija publisko internetā.”;

| 11) | regulas 30. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Šādi noteikto valsts iestāžu vai struktūrvienību sarakstu Komisija informācijas nolūkos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un turpmākos saraksta atjauninājumus Komisija publisko internetā.”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 30. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Šādi noteikto valsts iestāžu vai struktūrvienību sarakstu Komisija informācijas nolūkos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un turpmākos saraksta atjauninājumus Komisija publisko internetā.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Datus, kas iegūti no MIS, ar iepriekšēju atļauju un ievērojot jebkurus nosacījumus, ko noteikusi dalībvalsts, kas tos ievadīja MIS, var nosūtīt izmantošanai valsts iestādēm, kuras nav 2. punktā minētās, trešām valstīm un starptautiskām vai reģionālām organizācijām un/vai Savienības aģentūrām, kuras veicina Savienības finanšu interešu aizsardzību un tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu. Katra dalībvalsts veic īpašus pasākumus, lai nodrošinātu šo datu drošību, kad tos pārraida vai piegādā struktūrvienībām, kas atrodas ārpus to teritorijas.
  Šā punkta pirmo daļu piemēro mutatis mutandis Komisijai, ja tā ir ievadījusi datus MIS.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Datus, kas iegūti no MIS, ar iepriekšēju atļauju un ievērojot jebkurus nosacījumus, ko noteikusi dalībvalsts, kas tos ievadīja MIS, var nosūtīt izmantošanai valsts iestādēm, kuras nav 2. punktā minētās, trešām valstīm un starptautiskām vai reģionālām organizācijām un/vai Savienības aģentūrām, kuras veicina Savienības finanšu interešu aizsardzību un tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu. Katra dalībvalsts veic īpašus pasākumus, lai nodrošinātu šo datu drošību, kad tos pārraida vai piegādā struktūrvienībām, kas atrodas ārpus to teritorijas.

Šā punkta pirmo daļu piemēro mutatis mutandis Komisijai, ja tā ir ievadījusi datus MIS.”;

| 12) | V sadaļas 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “4. nodaļa


  Datu glabāšana”; |
| --- | --- |

12)

V sadaļas 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“4. nodaļa

Datu glabāšana”;

| 13) | regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:
  “33. pants
  Datus, kas iekļauti MIS, glabā vienīgi tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kādā tie tika ievadīti, un tos nedrīkst glabāt ilgāk kā piecus gadus, paredzot papildu divu gadu laikposmu, ja tam ir pamatojums.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:

“33. pants

Datus, kas iekļauti MIS, glabā vienīgi tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kādā tie tika ievadīti, un tos nedrīkst glabāt ilgāk kā piecus gadus, paredzot papildu divu gadu laikposmu, ja tam ir pamatojums.”;

| 14) | regulas 37. pantam pievieno šādu punktu:
  “5.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs savu darbību koordinē ar Apvienoto uzraudzības iestādi, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2009/917/TI (14), katram rīkojoties atbilstīgi savai kompetencei, nolūkā nodrošināt MIS koordinētu uzraudzību un revīzijas.

  (14)  Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada 30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).”;" |
| --- | --- |

14)

regulas 37. pantam pievieno šādu punktu:

“5.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs savu darbību koordinē ar Apvienoto uzraudzības iestādi, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2009/917/TI (14), katram rīkojoties atbilstīgi savai kompetencei, nolūkā nodrošināt MIS koordinētu uzraudzību un revīzijas.

(14)  Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada 30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).”;"

| 15) | regulas 38. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 38. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu svītro;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Jo īpaši gan dalībvalstis, gan Komisija veic pasākumus, lai:






  a) | neviena persona bez atļaujas nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Jo īpaši gan dalībvalstis, gan Komisija veic pasākumus, lai:

a)

neviena persona bez atļaujas nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei;

| b) | personas bez atļaujas nevarētu lasīt, kopēt, grozīt vai dzēst datus un datu nesējus; |
| --- | --- |

b)

personas bez atļaujas nevarētu lasīt, kopēt, grozīt vai dzēst datus un datu nesējus;

| c) | nepieļautu, ka datus neatļauti ievada, neatļauti ar tiem iepazīstas, tos groza vai dzēš; |
| --- | --- |

c)

nepieļautu, ka datus neatļauti ievada, neatļauti ar tiem iepazīstas, tos groza vai dzēš;

| d) | personas bez atļaujas nevarētu piekļūt MIS datiem, izmantojot datu pārraides iekārtas; |
| --- | --- |

d)

personas bez atļaujas nevarētu piekļūt MIS datiem, izmantojot datu pārraides iekārtas;

| e) | attiecībā uz MIS izmantošanu tiktu garantēts, ka personām ar atļaujām ir tiesības piekļūt tikai tiem datiem, kas atbilst viņu kompetencei; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz MIS izmantošanu tiktu garantēts, ka personām ar atļaujām ir tiesības piekļūt tikai tiem datiem, kas atbilst viņu kompetencei;

| f) | nodrošinātu iespēju pārbaudīt un konstatēt to, kuras iestādes var pārraidīt datus ar datu pārraides iekārtām; |
| --- | --- |

f)

nodrošinātu iespēju pārbaudīt un konstatēt to, kuras iestādes var pārraidīt datus ar datu pārraides iekārtām;

| g) | garantētu, ka pēc datu ievadīšanas var pārbaudīt un konstatēt ex post facto, kādi dati ievadīti MIS, kad un kas to ir veicis, un uzraudzīt šo datu apskati; |
| --- | --- |

g)

garantētu, ka pēc datu ievadīšanas var pārbaudīt un konstatēt ex post facto, kādi dati ievadīti MIS, kad un kas to ir veicis, un uzraudzīt šo datu apskati;

| h) | novērstu to, ka laikā, kad pārraida datus un transportē datu nesējus, var neatļauti nolasīt, nokopēt, grozīt vai dzēst datus.”; |
| --- | --- |

h)

novērstu to, ka laikā, kad pārraida datus un transportē datu nesējus, var neatļauti nolasīt, nokopēt, grozīt vai dzēst datus.”;

| 16) | regulas 41.d pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Datu glabāšanas termiņš ir atkarīgs no tās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām, kas datus sniegusi. Maksimālais un individuāli noteiktais datu uzglabāšanas laiks, kuru nedrīkst pārsniegt, skaitot no dienas, kad šie dati ievadīti izmeklēšanas lietā, ir šādi:






  a) | datus, kas ir saistīti ar pašreizējām izmeklēšanas lietām, nedrīkst glabāt ilgāk par trīs gadiem, ja nav konstatēts, ka šajā laikposmā ir notikusi darbība, kas ir tiesību aktu muitas jomā vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpums; dati jāpadara anonīmi pirms šā termiņa, ja ir pagājis viens gads kopš pēdējā konstatējuma; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

regulas 41.d pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Datu glabāšanas termiņš ir atkarīgs no tās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām, kas datus sniegusi. Maksimālais un individuāli noteiktais datu uzglabāšanas laiks, kuru nedrīkst pārsniegt, skaitot no dienas, kad šie dati ievadīti izmeklēšanas lietā, ir šādi:

a)

datus, kas ir saistīti ar pašreizējām izmeklēšanas lietām, nedrīkst glabāt ilgāk par trīs gadiem, ja nav konstatēts, ka šajā laikposmā ir notikusi darbība, kas ir tiesību aktu muitas jomā vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpums; dati jāpadara anonīmi pirms šā termiņa, ja ir pagājis viens gads kopš pēdējā konstatējuma;

| b) | datus, kas ir saistīti ar administratīvām procedūrām vai kriminālizmeklēšanu, kurā konstatēta darbība, kas ir tiesību aktu muitas jomā vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpums, bet nav pieņemts administratīvs lēmums, notiesājošs tiesas spriedums vai piespriests naudas sods vai administratīvs sods, nedrīkst glabāt ilgāk par sešiem gadiem; |
| --- | --- |

b)

datus, kas ir saistīti ar administratīvām procedūrām vai kriminālizmeklēšanu, kurā konstatēta darbība, kas ir tiesību aktu muitas jomā vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpums, bet nav pieņemts administratīvs lēmums, notiesājošs tiesas spriedums vai piespriests naudas sods vai administratīvs sods, nedrīkst glabāt ilgāk par sešiem gadiem;

| c) | datus, kas ir saistīti ar administratīvām procedūrām vai kriminālizmeklēšanu, kurā ir pieņemts administratīvs lēmums, notiesājošs spriedums vai piespriests naudas sods vai administratīvs sods, nedrīkst glabāt ilgāk par 10 gadiem.”; |
| --- | --- |

c)

datus, kas ir saistīti ar administratīvām procedūrām vai kriminālizmeklēšanu, kurā ir pieņemts administratīvs lēmums, notiesājošs spriedums vai piespriests naudas sods vai administratīvs sods, nedrīkst glabāt ilgāk par 10 gadiem.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisija padara anonīmus vai dzēš datus, tiklīdz ir pagājis 1. punktā paredzētais maksimālais datu glabāšanas termiņš.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Komisija padara anonīmus vai dzēš datus, tiklīdz ir pagājis 1. punktā paredzētais maksimālais datu glabāšanas termiņš.”;

| 17) | regulas 43. pantu aizstāj ar šādu:
  “43. pants
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Pilnvaras pieņemt 23. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (15). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 23. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; |
| --- | --- |

17)

regulas 43. pantu aizstāj ar šādu:

“43. pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 23. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (15). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 23. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

| 18) | iekļauj šādus pantus:
  “43.a pants
  1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (16) nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  43.b pants
  Komisija līdz ... (17) izvērtē:






  — | vajadzību paplašināt eksporta datus, kas ietverti 18.a un 18.d pantā minētajos reģistros, iekļaujot datus par precēm, kas nav 18.a panta 4. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā un 18.d panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās preces, un |
| --- | --- | --- |

18)

iekļauj šādus pantus:

“43.a pants

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (16) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

43.b pants

Komisija līdz ... (17) izvērtē:

—

vajadzību paplašināt eksporta datus, kas ietverti 18.a un 18.d pantā minētajos reģistros, iekļaujot datus par precēm, kas nav 18.a panta 4. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā un 18.d panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās preces, un

| — | iespēju paplašināt transporta reģistrā ietvertos datus, iekļaujot datus par preču importu, eksportu un tranzītu pa sauszemi un gaisu. |
| --- | --- |

—

iespēju paplašināt transporta reģistrā ietvertos datus, iekļaujot datus par preču importu, eksportu un tranzītu pa sauszemi un gaisu.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;"

| 19) | regulas 53. pantam pievieno šādu daļu:
  “Attiecībā uz pārvadātājiem, kuriem ... (18) ir privāttiesisku līgumu noteiktas saistības, kas neļauj tiem izpildīt ziņošanas pienākumu, kas paredzēts 18.a panta 4. punktā, minēto pienākumu piemēro no ... (19).” |
| --- | --- |

19)

regulas 53. pantam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz pārvadātājiem, kuriem ... (18) ir privāttiesisku līgumu noteiktas saistības, kas neļauj tiem izpildīt ziņošanas pienākumu, kas paredzēts 18.a panta 4. punktā, minēto pienākumu piemēro no ... (19).”

2. pants

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2016. gada 1. septembra.

3.   Neatkarīgi no šā panta 2. punkta 1. panta 5., 8., 9., 17. un 18. punktu piemēro no ... (18).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 15. jūnija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 70/2008/EK (2008. gada 15. janvāris) par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada 30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

7

(15)  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

15

(17)  Divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

17

(18)  Šis regulas speka stašanas diena.

18

(19)  Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

19

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 239/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 239/12

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu

(2015/C 239/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2013. gada 26. novembrī iesniedza Padomei minēto priekšlikumu, kurš pamatots uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 33. un 325. pantu un kura mērķis ir uzlabot pretkrāpšanas sistēmas darbību muitas jomā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 26. novembrī iesniedza Padomei minēto priekšlikumu, kurš pamatots uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 33. un 325. pantu un kura mērķis ir uzlabot pretkrāpšanas sistēmas darbību muitas jomā.

| 2. | Revīzijas palāta atzinumu nosūtīja 2014. gada 18. martā. |
| --- | --- |

2.

Revīzijas palāta atzinumu nosūtīja 2014. gada 18. martā.

| 3. | Eiropas Parlaments 2014. gada 15. aprīlī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (1). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments 2014. gada 15. aprīlī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (1).

| 4. | Muitas savienības jautājumu darba grupa priekšlikumu izskatīja vairākās sanāksmēs Grieķijas un Itālijas prezidentūru laikā un 2014. gada 9. septembra sanāksmē panāca plašu vienošanos par prezidentvalsts kompromisa tekstu, kāds tas izklāstīts dokumentā 13179/14, Austrijas un Vācijas delegācijām balsojot pret un Spānijas delegācijai atturoties. |
| --- | --- |

4.

Muitas savienības jautājumu darba grupa priekšlikumu izskatīja vairākās sanāksmēs Grieķijas un Itālijas prezidentūru laikā un 2014. gada 9. septembra sanāksmē panāca plašu vienošanos par prezidentvalsts kompromisa tekstu, kāds tas izklāstīts dokumentā 13179/14, Austrijas un Vācijas delegācijām balsojot pret un Spānijas delegācijai atturoties.

| 5. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2014. gada 23. septembrī pilnvaroja prezidentvalsti sākt trialoga sarunas ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

5.

Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2014. gada 23. septembrī pilnvaroja prezidentvalsti sākt trialoga sarunas ar Eiropas Parlamentu.

| 6. | Notika trīs trialoga sanāksmes – 2014. gada 10. novembrī, 10. decembrī un 18. decembrī (2). Tajās panākto kompromisu apstiprināja Pastāvīgo pārstāvju komiteja. Visbeidzot 2015. gada 23. marta vēstulē Eiropas Parlaments informēja Padomi, ka Eiropas Parlaments otrajā lasījumā apstiprinās Padomes nostāju bez grozījumiem. |
| --- | --- |

6.

Notika trīs trialoga sanāksmes – 2014. gada 10. novembrī, 10. decembrī un 18. decembrī (2). Tajās panākto kompromisu apstiprināja Pastāvīgo pārstāvju komiteja. Visbeidzot 2015. gada 23. marta vēstulē Eiropas Parlaments informēja Padomi, ka Eiropas Parlaments otrajā lasījumā apstiprinās Padomes nostāju bez grozījumiem.

| 7. | Ņemot vērā minēto, Padome 2015. gada 20. aprīļa sanāksmē pieņēma politisku vienošanos, kas izklāstīta dokumentā 7565/15. |
| --- | --- |

7.

Ņemot vērā minēto, Padome 2015. gada 20. aprīļa sanāksmē pieņēma politisku vienošanos, kas izklāstīta dokumentā 7565/15.

II.   MĒRĶIS

| 8. | Ar šo regulu nosaka grozījumus Regulā (EK) Nr. 515/97. Šo grozījumu mērķis ir rast risinājumu nepilnībām esošajās sistēmās, kas paredzētas krāpšanas atklāšanai muitas jomā, un kavējumiem OLAF izmeklēšanās, racionalizēt datu aizsardzības uzraudzību un sniegt precizējumu attiecībā uz iespēju ierobežot datu redzamību un attiecībā uz tādu pierādījumu pieņemamības noteikumiem, kas savākti savstarpējās palīdzības ietvaros. |
| --- | --- |

8.

Ar šo regulu nosaka grozījumus Regulā (EK) Nr. 515/97. Šo grozījumu mērķis ir rast risinājumu nepilnībām esošajās sistēmās, kas paredzētas krāpšanas atklāšanai muitas jomā, un kavējumiem OLAF izmeklēšanās, racionalizēt datu aizsardzības uzraudzību un sniegt precizējumu attiecībā uz iespēju ierobežot datu redzamību un attiecībā uz tādu pierādījumu pieņemamības noteikumiem, kas savākti savstarpējās palīdzības ietvaros.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

A.   Vispārīgi jautājumi

| 9. | Padome sākotnējā priekšlikumā ir veikusi vairākus grozījumus un būtiski mainījusi teksta struktūru. Līdztekus tam Eiropas Parlaments nobalsoja par 53 grozījumiem Komisijas priekšlikumā.
  Tāpēc ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā groza sākotnējo Komisijas priekšlikumu, to daļēji pārstrādājot uz vienošanās pamata, kas panākta ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

9.

Padome sākotnējā priekšlikumā ir veikusi vairākus grozījumus un būtiski mainījusi teksta struktūru. Līdztekus tam Eiropas Parlaments nobalsoja par 53 grozījumiem Komisijas priekšlikumā.

Tāpēc ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā groza sākotnējo Komisijas priekšlikumu, to daļēji pārstrādājot uz vienošanās pamata, kas panākta ar Eiropas Parlamentu.

B.   Galvenie politikas jautājumi

10.   Definīcijas

Definīcija “muitas tiesību akti” tika grozīta atbilstoši Regulai (ES) Nr. 952/2013, un ir pievienotas definīcijas “Savienības muitas teritorija” un “pārvadātāji”.

11.   Pieņemami pierādījumi

Padome precizēja noteikumus par pierādījumu pieņemamību administratīvajos procesos un tiesvedībā.

12.   Reģistri

Ir precizēts ar šo regulu izveidoto reģistru mērķis, saturs un izmantošana. Padome ir paredzējusi, ka dalībvalstīm vajadzētu būt tādam pašam piekļuves līmenim CSM reģistram kā Komisijai un ka datus par sensitīvu preču – piemēram, tabakas un tabakas izstrādājumu, alkohola un alkoholisko dzērienu, un energoproduktu – pārvadājumu eksportu pārvadātājiem būtu jāpaziņo konteineru statusa (CSM) reģistram. Iespēja nosūtīt atlasītus datus no “importa, eksporta un tranzīta reģistra” starptautiskām organizācijām vai ES aģentūrām ir atsaukta.

13.   Konteineru kustība no trešās valsts uz trešo valsti

Padome precizēja noteikumus, kas saistīti ar konteineru kustību, par kuru nebūtu jāziņo CSM reģistram.

14.   Datu aizsardzība

Atsauces uz datu aizsardzības noteikumiem ir pilnveidotas atbilstoši Regulai (EK) Nr. 45/2001.

15.   Komisijas pieprasījums dalībvalstīm iesniegt dokumentus

Padome ir precizējusi, ka dalībvalstīm pēc Komisijas pieprasījuma būtu jāsniedz importa un eksporta deklarāciju pavaddokumenti un ka šāds pieprasījums būtu izskatāms četru nedēļu termiņā.

16.   Datu glabāšana

Muitas informācijas sistēmā (MIS) iekļautie dati būtu jāglabā ne ilgāk kā piecus gadus, paredzot divu gadu papildu termiņu, ja tam ir pamatojums.

17.   Novērtēšana

Padome ir paredzējusi, ka divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisija izvērtēs vajadzību attiecīgajos reģistros paplašināt datus par eksportu un datus par kustību pa sauszemi un gaisu.

18.   Piemērošanas datums

Par piemērošanas datumu ir noteikts 2016. gada 1. septembris, ņemot vērā deleģētos un īstenošanas aktus, kas jāpieņem, un sagatavošanas uzdevumus, kas dalībvalstīm jāpabeidz.

19.   Apsvērumi

Padome grozīja apsvērumus, lai panāktu to saskaņotību ar regulas grozīto normatīvo daļu un lai atspoguļotu konkrētas bažas, ko paudis Eiropas Parlaments.

IV.   SECINĀJUMS

Izstrādājot nostāju, Padome ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā.

---

(1)  8658/14 CODEC 1023 UD 112 AGRI 294 ENFOCUSTOMS 46 PE 250.

(2)  Pēc tam vairākiem neatrisinātiem tehniskiem jautājumiem 2015. gada janvārī pievērsās prezidentvalsts Latvija.

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 239/14

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 11/2015 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

Padome pieņēmusi 2015. gada 23. jūnijā

(2015/C 239/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. panta pirmo daļu un 281. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

ņemot vērā Tiesas lūgumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Vispārējā tiesā, kuras jurisdikcija kopš tās izveidošanas ir pakāpeniski paplašinājusies, iesniegto lietu skaits gadu gaitā aizvien ir pieaudzis, un tas, laikam ritot, ir palielinājis minētajā tiesā iesniegto, bet neizskatīto lietu skaitu. Tas ir ietekmējis tiesvedības ilgumu. |
| --- | --- |

(1)

Vispārējā tiesā, kuras jurisdikcija kopš tās izveidošanas ir pakāpeniski paplašinājusies, iesniegto lietu skaits gadu gaitā aizvien ir pieaudzis, un tas, laikam ritot, ir palielinājis minētajā tiesā iesniegto, bet neizskatīto lietu skaitu. Tas ir ietekmējis tiesvedības ilgumu.

| (2) | Tiesvedības ilgums, kāds tas ir pašreiz, visticamāk, nav pieņemams lietas dalībniekiem, jo īpaši ņemot vērā gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, gan Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6. pantā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(2)

Tiesvedības ilgums, kāds tas ir pašreiz, visticamāk, nav pieņemams lietas dalībniekiem, jo īpaši ņemot vērā gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, gan Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6. pantā noteiktās prasības.

| (3) | Šādai situācijai Vispārējā tiesā ir strukturāli iemesli, kuri ir saistīti, inter alia, gan ar Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru tiesību aktu skaita palielināšanos un dažādību, gan ar Vispārējā tiesā iesniegto lietu apjomu un sarežģītību, jo īpaši tādās jomās kā konkurence un valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(3)

Šādai situācijai Vispārējā tiesā ir strukturāli iemesli, kuri ir saistīti, inter alia, gan ar Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru tiesību aktu skaita palielināšanos un dažādību, gan ar Vispārējā tiesā iesniegto lietu apjomu un sarežģītību, jo īpaši tādās jomās kā konkurence un valsts atbalsts.

| (4) | Līdz ar to būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai risinātu šo situāciju, un Līgumos paredzētās iespējas palielināt Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu izmantošana ļautu īsā laikā samazināt gan neizskatīto lietu skaitu, gan šajā tiesā notiekošo tiesvedību pārmērīgo ilgumu. |
| --- | --- |

(4)

Līdz ar to būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai risinātu šo situāciju, un Līgumos paredzētās iespējas palielināt Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu izmantošana ļautu īsā laikā samazināt gan neizskatīto lietu skaitu, gan šajā tiesā notiekošo tiesvedību pārmērīgo ilgumu.

| (5) | Ņemot vērā Vispārējās tiesas darba slodzes paredzamo attīstību, trīs posmu procesa beigās nosakāmajam tiesnešu skaitam vajadzētu būt 56, ar to saprotot, ka nevienā brīdī Vispārējā tiesā nevar būt vairāk par diviem tiesnešiem, kas iecelti pēc vienas un tās pašas dalībvalsts priekšlikuma. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Vispārējās tiesas darba slodzes paredzamo attīstību, trīs posmu procesa beigās nosakāmajam tiesnešu skaitam vajadzētu būt 56, ar to saprotot, ka nevienā brīdī Vispārējā tiesā nevar būt vairāk par diviem tiesnešiem, kas iecelti pēc vienas un tās pašas dalībvalsts priekšlikuma.

| (6) | Lai strauji samazinātu neizskatīto lietu skaitu, ... (2) amatā būtu jāstājas divpadsmit papildu tiesnešiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai strauji samazinātu neizskatīto lietu skaitu, ... (2) amatā būtu jāstājas divpadsmit papildu tiesnešiem.

| (7) | 2016. gada septembrī jurisdikcija pirmajā instancē izskatīt Savienības civildienesta lietas un Eiropas Savienības Civildienesta tiesā strādājošo septiņu tiesnešu amata vietas būtu jānodod Vispārējai tiesai, pamatojoties uz gaidāmu Tiesas lūgumu nākt klajā ar leģislatīviem aktiem. |
| --- | --- |

(7)

2016. gada septembrī jurisdikcija pirmajā instancē izskatīt Savienības civildienesta lietas un Eiropas Savienības Civildienesta tiesā strādājošo septiņu tiesnešu amata vietas būtu jānodod Vispārējai tiesai, pamatojoties uz gaidāmu Tiesas lūgumu nākt klajā ar leģislatīviem aktiem.

| (8) | 2019. gada septembrī amatā būtu jāstājas pārējiem deviņiem papildu tiesnešiem. Lai nodrošinātu izmaksu lietderību, tam nebūtu jāietver papildu juridisko sekretāru vai cita atbalsta personāla pieņemšana darbā. Ar iestādes iekšējās reorganizācijas pasākumiem būtu jānodrošina esošo cilvēkresursu efektīva izmantošana. |
| --- | --- |

(8)

2019. gada septembrī amatā būtu jāstājas pārējiem deviņiem papildu tiesnešiem. Lai nodrošinātu izmaksu lietderību, tam nebūtu jāietver papildu juridisko sekretāru vai cita atbalsta personāla pieņemšana darbā. Ar iestādes iekšējās reorganizācijas pasākumiem būtu jānodrošina esošo cilvēkresursu efektīva izmantošana.

| (9) | Ir nepieciešams attiecīgi pielāgot Eiropas Savienības Tiesas statūtu noteikumus par tiesnešu un ģenerāladvokātu daļējo nomaiņu, kas notiek reizi trijos gados. |
| --- | --- |

(9)

Ir nepieciešams attiecīgi pielāgot Eiropas Savienības Tiesas statūtu noteikumus par tiesnešu un ģenerāladvokātu daļējo nomaiņu, kas notiek reizi trijos gados.

| (10) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza 3. protokols par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza 3. protokols par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem groza šādi:

| 1) | protokola 9. pantu aizstāj ar šādu:
  “9. pants
  Ik pēc trijiem gadiem daļēji nomainot tiesnešus, nomaina pusi no tiesnešu skaita. Ja tiesnešu kopējais skaits ir nepāra skaitlis, tad to tiesnešu skaitu, kurus nomaina, nosaka, pusi no tiesnešu kopējā skaita pārmaiņus noapaļojot līdz nākamajam veselajam skaitlim un līdz iepriekšējam veselajam skaitlim.
  Arī ik pēc trijiem gadiem daļēji nomainot ģenerāladvokātus, piemēro pirmo daļu.”; |
| --- | --- |

1)

protokola 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Ik pēc trijiem gadiem daļēji nomainot tiesnešus, nomaina pusi no tiesnešu skaita. Ja tiesnešu kopējais skaits ir nepāra skaitlis, tad to tiesnešu skaitu, kurus nomaina, nosaka, pusi no tiesnešu kopējā skaita pārmaiņus noapaļojot līdz nākamajam veselajam skaitlim un līdz iepriekšējam veselajam skaitlim.

Arī ik pēc trijiem gadiem daļēji nomainot ģenerāladvokātus, piemēro pirmo daļu.”;

| 2) | protokola 48. pantu aizstāj ar šādu:
  “48. pants
  Vispārējā tiesā ir:






  a) | sākot ar ... (3), 40 tiesneši; |
| --- | --- | --- |

2)

protokola 48. pantu aizstāj ar šādu:

“48. pants

Vispārējā tiesā ir:

a)

sākot ar ... (3), 40 tiesneši;

| b) | sākot ar 2016. gada 1. septembri, 47 tiesneši; |
| --- | --- |

b)

sākot ar 2016. gada 1. septembri, 47 tiesneši;

| c) | sākot ar 2019. gada 1. septembri, divi tiesneši no katras dalībvalsts.” |
| --- | --- |

c)

sākot ar 2019. gada 1. septembri, divi tiesneši no katras dalībvalsts.”

2. pants

Vispārējās tiesas papildu tiesnešu, kurus ieceļ saskaņā ar 3. protokola par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 48. pantu, pilnvaru termiņš ir šāds:

| a) | sešiem tiesnešiem no tiem divpadsmit papildu tiesnešiem, ko ieceļ no ... (3), pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 31. augustā. Minētos sešus tiesnešus izvēlas izlozes kārtībā. Pārējiem sešiem tiesnešiem pilnvaru termiņš beidzas 2019. gada 31. augustā; |
| --- | --- |

a)

sešiem tiesnešiem no tiem divpadsmit papildu tiesnešiem, ko ieceļ no ... (3), pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 31. augustā. Minētos sešus tiesnešus izvēlas izlozes kārtībā. Pārējiem sešiem tiesnešiem pilnvaru termiņš beidzas 2019. gada 31. augustā;

| b) | trim tiesnešiem no tiem septiņiem papildu tiesnešiem, ko ieceļ no 2016. gada 1. septembra, pilnvaru termiņš beidzas 2019. gada 31. augustā. Minētos trīs tiesnešus izvēlas izlozes kārtībā. Pārējiem četriem tiesnešiem pilnvaru termiņš beidzas 2022. gada 31. augustā; |
| --- | --- |

b)

trim tiesnešiem no tiem septiņiem papildu tiesnešiem, ko ieceļ no 2016. gada 1. septembra, pilnvaru termiņš beidzas 2019. gada 31. augustā. Minētos trīs tiesnešus izvēlas izlozes kārtībā. Pārējiem četriem tiesnešiem pilnvaru termiņš beidzas 2022. gada 31. augustā;

| c) | četriem tiesnešiem no tiem deviņiem papildu tiesnešiem, ko ieceļ no 2019. gada 1. septembra, pilnvaru termiņš beidzas 2022. gada 31. augustā. Minētos četrus tiesnešus izvēlas izlozes kārtībā. Pārējiem pieciem tiesnešiem pilnvaru termiņš beidzas 2025. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

c)

četriem tiesnešiem no tiem deviņiem papildu tiesnešiem, ko ieceļ no 2019. gada 1. septembra, pilnvaru termiņš beidzas 2022. gada 31. augustā. Minētos četrus tiesnešus izvēlas izlozes kārtībā. Pārējiem pieciem tiesnešiem pilnvaru termiņš beidzas 2025. gada 31. augustā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 23. jūnija nostāja pirmajā lasījumā.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2015. gada septembrī vai stājoties spēkā šai regulai, ja šīs regulas spēkā stāšanās datums ir pēc 2015. gada 31. augusta.

2

(3)  2015. gada 1. septembri vai šīs regulas spēkā stāšanās datumu, ja minētais datums ir pēc 2015. gada 1. septembra.

3

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 239/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 239/17

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 11/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

(2015/C 239/04)

I.   IEVADS

| 1. | Tiesa 2011. gada 28. martā nāca klajā ar likumdošanas iniciatīvu (1) saskaņā ar LESD 281. panta otro daļu, lai grozītu Protokolu par Tiesas Statūtiem, inter alia ierosinot palielināt Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu par 12 tiesnešiem. Padomē nebija iespējams panākt vienošanos par tiesnešu skaita palielināšanu, savukārt pārējie ierosinātie grozījumi tika pieņemti 2012. gada 11. augustā. |
| --- | --- |

1.

Tiesa 2011. gada 28. martā nāca klajā ar likumdošanas iniciatīvu (1) saskaņā ar LESD 281. panta otro daļu, lai grozītu Protokolu par Tiesas Statūtiem, inter alia ierosinot palielināt Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu par 12 tiesnešiem. Padomē nebija iespējams panākt vienošanos par tiesnešu skaita palielināšanu, savukārt pārējie ierosinātie grozījumi tika pieņemti 2012. gada 11. augustā.

| 2. | Eiropas Parlaments 2014. gada 15. aprīļa plenārsēdē par Tiesas priekšlikumu pieņēma nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Vispārējās tiesas tiesnešu skaita palielināšanu par 12 tiesnešiem. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments 2014. gada 15. aprīļa plenārsēdē par Tiesas priekšlikumu pieņēma nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Vispārējās tiesas tiesnešu skaita palielināšanu par 12 tiesnešiem.

| 3. | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā Vispārējā tiesā izskatāmo lietu skaita ievērojamo pieaugumu kopš sākotnējā priekšlikuma iesniegšanas, Tiesa 2014. gada 13. oktobrī abiem likumdevējiem ierosināja (2) priekšlikumu grozīt un Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu līdz 2019. gadam dubultot trīs posmos, tostarp iekļaut Civildienesta tiesu Vispārējā tiesā, līdz ar ko tiesnešu skaits pavisam palielinātos par 21 papildu tiesnesi. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā Vispārējā tiesā izskatāmo lietu skaita ievērojamo pieaugumu kopš sākotnējā priekšlikuma iesniegšanas, Tiesa 2014. gada 13. oktobrī abiem likumdevējiem ierosināja (2) priekšlikumu grozīt un Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu līdz 2019. gadam dubultot trīs posmos, tostarp iekļaut Civildienesta tiesu Vispārējā tiesā, līdz ar ko tiesnešu skaits pavisam palielinātos par 21 papildu tiesnesi.

| 4. | Pamatojoties uz minēto, Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2014. gada 11. decembrī panāca principiālu vienošanos par galvenajiem reformas elementiem, kā izklāstīts 2014. gada 8. decembra dokumentā 16576/14. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz minēto, Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2014. gada 11. decembrī panāca principiālu vienošanos par galvenajiem reformas elementiem, kā izklāstīts 2014. gada 8. decembra dokumentā 16576/14.

| 5. | 2015. gada pirmajā pusgadā prezidentvalsts ir centusies uzsākt neoficiālas sarunas ar Eiropas Parlamenta Juridisko komiteju kvadriloga formātā, sarunās piedaloties Tiesai un Komisijai, lai par reformu panāktu “agrīnu vienošanos otrajā lasījumā”; šādā gadījumā Padome pieņemtu savu nostāju pirmajā lasījumā, pamatojoties uz iepriekš sarunās apspriesto tekstu, kuru Eiropas Parlaments tad varētu apstiprināt saskaņā ar LESD 294. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Tomēr šie centieni nav vainagojušies panākumiem. |
| --- | --- |

5.

2015. gada pirmajā pusgadā prezidentvalsts ir centusies uzsākt neoficiālas sarunas ar Eiropas Parlamenta Juridisko komiteju kvadriloga formātā, sarunās piedaloties Tiesai un Komisijai, lai par reformu panāktu “agrīnu vienošanos otrajā lasījumā”; šādā gadījumā Padome pieņemtu savu nostāju pirmajā lasījumā, pamatojoties uz iepriekš sarunās apspriesto tekstu, kuru Eiropas Parlaments tad varētu apstiprināt saskaņā ar LESD 294. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Tomēr šie centieni nav vainagojušies panākumiem.

| 6. | Šādā situācijā Padome nolēma pieņemt nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar LESD 294. panta 5. punktu un paziņot par to Eiropas Parlamentam kopā ar šajā dokumenta izklāstīto pamatojumu. |
| --- | --- |

6.

Šādā situācijā Padome nolēma pieņemt nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar LESD 294. panta 5. punktu un paziņot par to Eiropas Parlamentam kopā ar šajā dokumenta izklāstīto pamatojumu.

II.   MĒRĶIS

| 7. | Vispārējā tiesā, kuras jurisdikcija ir pakāpeniski paplašinājusies, iesniegto lietu skaits gadu gaitā aizvien ir pieaudzis, un tas, laikam ritot, ir palielinājis minētajā tiesā iesniegto, bet neizskatīto lietu skaitu. Tas ietekmē tiesvedības ilgumu, kas nav pieņemams tiesvedības dalībniekiem un neatbilst Savienības pienākumam nodrošināt to, ka spriedums tiek taisīts saprātīgā termiņā, kā tas noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā. Tas ir iemesls bažām, jo īpaši tādās jomās kā konkurence un valsts atbalsts. |
| --- | --- |

7.

Vispārējā tiesā, kuras jurisdikcija ir pakāpeniski paplašinājusies, iesniegto lietu skaits gadu gaitā aizvien ir pieaudzis, un tas, laikam ritot, ir palielinājis minētajā tiesā iesniegto, bet neizskatīto lietu skaitu. Tas ietekmē tiesvedības ilgumu, kas nav pieņemams tiesvedības dalībniekiem un neatbilst Savienības pienākumam nodrošināt to, ka spriedums tiek taisīts saprātīgā termiņā, kā tas noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā. Tas ir iemesls bažām, jo īpaši tādās jomās kā konkurence un valsts atbalsts.

| 8. | Ņemot vērā Vispārējā tiesā izskatāmo lietu skaita ievērojamo pieaugumu kopš 2011. gada, Tiesa, kā jau minēts 3. punktā iepriekš, 2014. gada 13. oktobrī abiem likumdevējiem ierosināja tās sākotnējo priekšlikumu grozīt un Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu līdz 2019. gadam dubultot trīs posmos, tostarp iekļaut Civildienesta tiesu Vispārējā tiesā, lai sasniegtu šādus mērķus:






  — | pabeigt izskatīt tikpat daudz lietu, cik tiek iesniegtas jaunas lietas, lai tādējādi apturētu iesniegto, bet neizskatīto lietu skaita pieaugumu, |
| --- | --- | --- |

8.

Ņemot vērā Vispārējā tiesā izskatāmo lietu skaita ievērojamo pieaugumu kopš 2011. gada, Tiesa, kā jau minēts 3. punktā iepriekš, 2014. gada 13. oktobrī abiem likumdevējiem ierosināja tās sākotnējo priekšlikumu grozīt un Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu līdz 2019. gadam dubultot trīs posmos, tostarp iekļaut Civildienesta tiesu Vispārējā tiesā, lai sasniegtu šādus mērķus:

—

pabeigt izskatīt tikpat daudz lietu, cik tiek iesniegtas jaunas lietas, lai tādējādi apturētu iesniegto, bet neizskatīto lietu skaita pieaugumu,

| — | izskatīt vēl neizskatītās lietas, |
| --- | --- |

—

izskatīt vēl neizskatītās lietas,

| — | samazināt tiesvedības ilgumu Vispārējā tiesā, līdz ar to arī samazinot risku, ka Eiropas Savienība tiek vainota Hartas 47. panta neievērošanā, |
| --- | --- |

—

samazināt tiesvedības ilgumu Vispārējā tiesā, līdz ar to arī samazinot risku, ka Eiropas Savienība tiek vainota Hartas 47. panta neievērošanā,

| — | vienkāršot Eiropas Savienības tiesu sistēmas struktūru un sekmēt judikatūras konsekvenci, |
| --- | --- |

—

vienkāršot Eiropas Savienības tiesu sistēmas struktūru un sekmēt judikatūras konsekvenci,

| — | panākt lielāku elastību lietu izskatīšanā, ļaujot Vispārējai tiesai pienācīgas tiesas spriešanas interesēs vienā vai vairākās palātās norīkot lielāku vai mazāku skaitu tiesnešu atkarībā no izmaiņām izskatāmo lietu daudzumā vai noteikt konkrētu palātu atbildību par lietu izskatīšanu un iztiesāšanu konkrētās jomās, |
| --- | --- |

—

panākt lielāku elastību lietu izskatīšanā, ļaujot Vispārējai tiesai pienācīgas tiesas spriešanas interesēs vienā vai vairākās palātās norīkot lielāku vai mazāku skaitu tiesnešu atkarībā no izmaiņām izskatāmo lietu daudzumā vai noteikt konkrētu palātu atbildību par lietu izskatīšanu un iztiesāšanu konkrētās jomās,

| — | atrisināt problēmas, kas aizvien atkārtojas saistībā ar Civildienesta tiesas tiesnešu iecelšanu amatā, un novērst līdzīgas problēmas, kas varētu rasties attiecībā uz papildu tiesnešu iecelšanu amatā Vispārējā tiesā, |
| --- | --- |

—

atrisināt problēmas, kas aizvien atkārtojas saistībā ar Civildienesta tiesas tiesnešu iecelšanu amatā, un novērst līdzīgas problēmas, kas varētu rasties attiecībā uz papildu tiesnešu iecelšanu amatā Vispārējā tiesā,

| — | atjaunot Tiesas pilnvaras izskatīt apelācijas sūdzības strīdos starp Savienību un tās darbiniekiem, līdz ar ko vairs nebūtu vajadzīga ne pārskatīšanas procedūra (kuras īstenošana ir izrādījusies visnotaļ sarežģīta), ne arī aizstājējtiesneša amats Civildienesta tiesā. |
| --- | --- |

—

atjaunot Tiesas pilnvaras izskatīt apelācijas sūdzības strīdos starp Savienību un tās darbiniekiem, līdz ar ko vairs nebūtu vajadzīga ne pārskatīšanas procedūra (kuras īstenošana ir izrādījusies visnotaļ sarežģīta), ne arī aizstājējtiesneša amats Civildienesta tiesā.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

| 9. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā atbilst Tiesas 2014. gada 13. oktobra ierosinājuma (skatīt 3. punktu iepriekš) būtībai, lai gan tajā paredzētas mazākas izmaksas. Tajā paredzēts Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu trijos posmos palielināt līdz 56 tiesnešiem:






  — | sākot ar 2015. gada septembri (vai ar grozošās regulas spēkā stāšanās dienu, ja tā stājas spēkā pēc 2015. gada 1. septembra), tiesnešu skaits tiek palielināts par 12 tiesnešiem, |
| --- | --- | --- |

9.

Padomes nostāja pirmajā lasījumā atbilst Tiesas 2014. gada 13. oktobra ierosinājuma (skatīt 3. punktu iepriekš) būtībai, lai gan tajā paredzētas mazākas izmaksas. Tajā paredzēts Vispārējās tiesas tiesnešu skaitu trijos posmos palielināt līdz 56 tiesnešiem:

—

sākot ar 2015. gada septembri (vai ar grozošās regulas spēkā stāšanās dienu, ja tā stājas spēkā pēc 2015. gada 1. septembra), tiesnešu skaits tiek palielināts par 12 tiesnešiem,

| — | sākot ar 2016. gada septembri, jurisdikcija pirmajā instancē izskatīt Savienības civildienesta lietas tiek nodota Vispārējai tiesai, un 7 Civildienesta tiesas tiesnešu amata vietas tiek iekļautas Vispārējā tiesā, pamatojoties uz gaidāmu Tiesas lūgumu nākt klajā ar leģislatīvu aktu, kas jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

—

sākot ar 2016. gada septembri, jurisdikcija pirmajā instancē izskatīt Savienības civildienesta lietas tiek nodota Vispārējai tiesai, un 7 Civildienesta tiesas tiesnešu amata vietas tiek iekļautas Vispārējā tiesā, pamatojoties uz gaidāmu Tiesas lūgumu nākt klajā ar leģislatīvu aktu, kas jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei,

| — | sākot ar 2019. gada septembri, tiesnešu skaits tiek palielināts par 9 tiesnešiem. |
| --- | --- |

—

sākot ar 2019. gada septembri, tiesnešu skaits tiek palielināts par 9 tiesnešiem.

| 10. | Pirmajā un otrajā posmā katram no papildu tiesnešiem būtu trīs juridiskie sekretāri. Tomēr, kā norādīts 9. apsvērumā un kā to paredz vienošanās ar Tiesu, trešajā posmā nebūtu jārodas nekādām papildu administratīvajām izmaksām (darbā netiek pieņemti papildu juridiskie sekretāri un asistenti). |
| --- | --- |

10.

Pirmajā un otrajā posmā katram no papildu tiesnešiem būtu trīs juridiskie sekretāri. Tomēr, kā norādīts 9. apsvērumā un kā to paredz vienošanās ar Tiesu, trešajā posmā nebūtu jārodas nekādām papildu administratīvajām izmaksām (darbā netiek pieņemti papildu juridiskie sekretāri un asistenti).

| 11. | Turklāt saskaņā ar politisko kompromisu ir paredzēts, ka Tiesa katru gadu iesniegs datus par savu darbību, tostarp par attīstību apelācijas sūdzību jomā, un vajadzības gadījumā ierosinās attiecīgus pasākumus. Tāpat ir panākta vienošanās par to, ka Vispārējās tiesas paplašināšanas otrajā un trešajā posmā tiks veikts novērtējums par stāvokli Vispārējā tiesā, kam vajadzības gadījumā var sekot dažas korekcijas, ar to saprotot, ka tās neskars tiesnešu skaitu, bet var ietvert jebkuru citu aspektu, kas attiecas uz Tiesas darbību un tās administratīvajiem izdevumiem. Visbeidzot, ir paredzēts, ka Vispārējā tiesa uzsāks savas iekšējās organizācijas un reglamenta pārskatīšanu un, pamatojoties uz šo pārskatīšanu, pieņems vajadzīgos pasākumus un iesniegs attiecīgus priekšlikumus apstiprināšanai Padomē laikā pirms Tiesas paplašināšanas noslēdzošā posma 2019. gadā. |
| --- | --- |

11.

Turklāt saskaņā ar politisko kompromisu ir paredzēts, ka Tiesa katru gadu iesniegs datus par savu darbību, tostarp par attīstību apelācijas sūdzību jomā, un vajadzības gadījumā ierosinās attiecīgus pasākumus. Tāpat ir panākta vienošanās par to, ka Vispārējās tiesas paplašināšanas otrajā un trešajā posmā tiks veikts novērtējums par stāvokli Vispārējā tiesā, kam vajadzības gadījumā var sekot dažas korekcijas, ar to saprotot, ka tās neskars tiesnešu skaitu, bet var ietvert jebkuru citu aspektu, kas attiecas uz Tiesas darbību un tās administratīvajiem izdevumiem. Visbeidzot, ir paredzēts, ka Vispārējā tiesa uzsāks savas iekšējās organizācijas un reglamenta pārskatīšanu un, pamatojoties uz šo pārskatīšanu, pieņems vajadzīgos pasākumus un iesniegs attiecīgus priekšlikumus apstiprināšanai Padomē laikā pirms Tiesas paplašināšanas noslēdzošā posma 2019. gadā.

| 12. | Padome uzskata, ka šī Vispārējās tiesas reforma ir nepieciešama, jo iesniegto, bet vēl neizskatīto lietu skaits un tiesvedības pārmērīgs ilgums 2015. gadā ir daudz lielāks nekā 2011. gadā, kad Tiesa iesniedza savu sākotnējo likumdošanas iniciatīvu par 12 papildu tiesnešiem. 2010. gadā tika iesniegtas 636 jaunas lietas. 2014. gadā bija 912 jaunas lietas, kas ir palielinājums par aptuveni 43 % 4 gadu laikā. Tas ir radījis situāciju, kurā puses spriedumu dažkārt gaida vairāk nekā četrus gadus, jo īpaši aktuāli tas ir ekonomikas dalībniekiem konkurences un valsts atbalsta lietās, kuru izskatīšanas laikā tiek bloķētas būtiskas summas, kuras līdz ar to nevar iepludināt Eiropas ekonomikā. Turklāt novēloti spriedumi jau ir bijuši iemesls prasībām pret Savienību par zaudējumu atlīdzināšanu. Papildus kaitējumam, kas tiek nodarīts Eiropas Savienības reputācijai tāpēc, ka tā neievēro pati savu Pamattiesību hartu, tas, ka nav veikta Vispārējās tiesas reforma, arī rada ievērojamas izmaksas Eiropas ekonomikai un nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

12.

Padome uzskata, ka šī Vispārējās tiesas reforma ir nepieciešama, jo iesniegto, bet vēl neizskatīto lietu skaits un tiesvedības pārmērīgs ilgums 2015. gadā ir daudz lielāks nekā 2011. gadā, kad Tiesa iesniedza savu sākotnējo likumdošanas iniciatīvu par 12 papildu tiesnešiem. 2010. gadā tika iesniegtas 636 jaunas lietas. 2014. gadā bija 912 jaunas lietas, kas ir palielinājums par aptuveni 43 % 4 gadu laikā. Tas ir radījis situāciju, kurā puses spriedumu dažkārt gaida vairāk nekā četrus gadus, jo īpaši aktuāli tas ir ekonomikas dalībniekiem konkurences un valsts atbalsta lietās, kuru izskatīšanas laikā tiek bloķētas būtiskas summas, kuras līdz ar to nevar iepludināt Eiropas ekonomikā. Turklāt novēloti spriedumi jau ir bijuši iemesls prasībām pret Savienību par zaudējumu atlīdzināšanu. Papildus kaitējumam, kas tiek nodarīts Eiropas Savienības reputācijai tāpēc, ka tā neievēro pati savu Pamattiesību hartu, tas, ka nav veikta Vispārējās tiesas reforma, arī rada ievērojamas izmaksas Eiropas ekonomikai un nodokļu maksātājiem.

| 13. | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiesnešu skaita palielināšana par 21 tiesnesi ir pamatota. Salīdzinot ar lietu skaita pieaugumu par 43 %, Padomes nostājā pirmajā lasījumā paredzēta tiesnešu skaita papildu palielināšana tikai par 22 % (no 40 līdz 49), ja neņem vērā 7 amata vietu pārvietošanu no Civildienesta tiesas, kas Vispārējās tiesas kapacitātes ziņā būs neitrāla, jo ar civildienesta lietām saistītā darba slodze (no 150 līdz 200 lietām gadā) no 2016. gada arī tiks nodota Vispārējai tiesai. Turklāt ir ļoti iespējams, ka jauni tiesību akti, kas jau ir pieņemti vai pašlaik tiek apspriesti, izraisīs Vispārējā tiesā iesniegtu lietu skaita vēl lielāku pieaugumu. |
| --- | --- |

13.

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiesnešu skaita palielināšana par 21 tiesnesi ir pamatota. Salīdzinot ar lietu skaita pieaugumu par 43 %, Padomes nostājā pirmajā lasījumā paredzēta tiesnešu skaita papildu palielināšana tikai par 22 % (no 40 līdz 49), ja neņem vērā 7 amata vietu pārvietošanu no Civildienesta tiesas, kas Vispārējās tiesas kapacitātes ziņā būs neitrāla, jo ar civildienesta lietām saistītā darba slodze (no 150 līdz 200 lietām gadā) no 2016. gada arī tiks nodota Vispārējai tiesai. Turklāt ir ļoti iespējams, ka jauni tiesību akti, kas jau ir pieņemti vai pašlaik tiek apspriesti, izraisīs Vispārējā tiesā iesniegtu lietu skaita vēl lielāku pieaugumu.

| 14. | Kompetento tiesu skaita samazināšana no trim uz divām tiesām ļaus vienkāršot tiesu sistēmu, palielināt judikatūras saskaņotību un radīt apjomradītus ietaupījumus. Līdz ar reformu būs iespējama Vispārējās tiesas palātu specializācija, un tas neapšaubāmi labvēlīgi ietekmēs tās darba ražīgumu. Tas arī ļaus Vispārējai tiesai rīkot dziļākas apspriedes, biežāk palātās lemjot piecu, nevis trīs tiesnešu sastāvā un vajadzības gadījumā aicinot Vispārējās tiesas locekļus veikt ģenerāladvokāta pienākumus. |
| --- | --- |

14.

Kompetento tiesu skaita samazināšana no trim uz divām tiesām ļaus vienkāršot tiesu sistēmu, palielināt judikatūras saskaņotību un radīt apjomradītus ietaupījumus. Līdz ar reformu būs iespējama Vispārējās tiesas palātu specializācija, un tas neapšaubāmi labvēlīgi ietekmēs tās darba ražīgumu. Tas arī ļaus Vispārējai tiesai rīkot dziļākas apspriedes, biežāk palātās lemjot piecu, nevis trīs tiesnešu sastāvā un vajadzības gadījumā aicinot Vispārējās tiesas locekļus veikt ģenerāladvokāta pienākumus.

| 15. | Reformas papildu neto izmaksas, kuras izrietētu no Padomes nostājas pirmajā lasījumā (skatīt 10. un 11. punktu iepriekš), pilnīgas īstenošanas gadījumā būtu 13,5 miljoni euro gadā salīdzinājumā ar sākotnējo priekšlikumu, kura radītās izmaksas par 12 papildu tiesnešiem bija novērtētas 11,2 miljonu euro apmērā un kuru Eiropas Parlaments jau bija apstiprinājis savā nostājā pirmajā lasījumā. Līdz ar to Padomes nostāja pirmajā lasījumā paredz reformas kopējo izmaksu palielināšanos par 20 % salīdzinājumā ar 2011. gada priekšlikumu, kamēr Vispārējā tiesā ik gadu iesniegto lietu skaits šai pašā laikposmā ir palielinājies par 43 %. Ņemot vērā arī izmaksas reformas neīstenošanas gadījumā, šīs izmaksas šķiet mērenas un pamatotas. |
| --- | --- |

15.

Reformas papildu neto izmaksas, kuras izrietētu no Padomes nostājas pirmajā lasījumā (skatīt 10. un 11. punktu iepriekš), pilnīgas īstenošanas gadījumā būtu 13,5 miljoni euro gadā salīdzinājumā ar sākotnējo priekšlikumu, kura radītās izmaksas par 12 papildu tiesnešiem bija novērtētas 11,2 miljonu euro apmērā un kuru Eiropas Parlaments jau bija apstiprinājis savā nostājā pirmajā lasījumā. Līdz ar to Padomes nostāja pirmajā lasījumā paredz reformas kopējo izmaksu palielināšanos par 20 % salīdzinājumā ar 2011. gada priekšlikumu, kamēr Vispārējā tiesā ik gadu iesniegto lietu skaits šai pašā laikposmā ir palielinājies par 43 %. Ņemot vērā arī izmaksas reformas neīstenošanas gadījumā, šīs izmaksas šķiet mērenas un pamatotas.

IV.   NOBEIGUMS

| 16. | Padomes nostājā pirmajā lasījumā paredzētā reforma, tiklīdz tā būs pieņemta, nodrošinātu ilgtspējīgu un ilgtermiņa risinājumu pašreizējām problēmām, ar ko saskaras Savienības tiesas, un radītu tām iespēju to uzdevumus izpildīt, ievērojot tādus termiņus un kvalitātes standartus, kādus Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības sagaidīt Savienībā, kuras pamatā ir tiesiskums. |
| --- | --- |

16.

Padomes nostājā pirmajā lasījumā paredzētā reforma, tiklīdz tā būs pieņemta, nodrošinātu ilgtspējīgu un ilgtermiņa risinājumu pašreizējām problēmām, ar ko saskaras Savienības tiesas, un radītu tām iespēju to uzdevumus izpildīt, ievērojot tādus termiņus un kvalitātes standartus, kādus Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības sagaidīt Savienībā, kuras pamatā ir tiesiskums.

---

(1)  Dokuments 8787/11.

(2)  Dokuments 14448/14 + COR 1.

---