# Euroopa Liidu C 271/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 271 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide18. august 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 271

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide18. august 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2015/C 271/01 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2015, milles käsitletakse Saksamaa 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2015/C 271/01

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2015, milles käsitletakse Saksamaa 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 271/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7659 – Groupe InVivo / Groupe Scael / JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2015/C 271/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7689 – CPPIB / Intu Holding / Puerto Venecia) (
  1
  ) | 5 |
| 2015/C 271/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7565 – Danish Crown / Tican) (
  1
  ) | 6 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 271/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7659 – Groupe InVivo / Groupe Scael / JV) (
  1
  )

1

5

2015/C 271/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7689 – CPPIB / Intu Holding / Puerto Venecia) (
  1
  )

1

5

2015/C 271/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7565 – Danish Crown / Tican) (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 271/05 | Euro vahetuskurss | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 271/05

Euro vahetuskurss

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 271/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7714 – Apollo/NKBM) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 271/07 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7731 – Bpifrance / Springwater / Delion France) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 271/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7714 – Apollo/NKBM) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

2015/C 271/07

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7731 – Bpifrance / Springwater / Delion France) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2015,

milles käsitletakse Saksamaa 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2015/C 271/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 14. juulil 2015 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3). Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 14. juulil 2015 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3). Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

| (3) | 8. juulil 2014 võttis nõukogu vastu soovituse, (4) milles ta käsitles Saksamaa 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Saksamaa 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 473/2013 (5) esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Saksamaa 2015. aasta eelarvekava kohta. |
| --- | --- |

(3)

8. juulil 2014 võttis nõukogu vastu soovituse, (4) milles ta käsitles Saksamaa 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Saksamaa 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 473/2013 (5) esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Saksamaa 2015. aasta eelarvekava kohta.

| (4) | 28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamiseks, struktuurireformide intensiivistamiseks ja vastutustundlikuks, majanduskasvu soodustavaks eelarve konsolideerimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamiseks, struktuurireformide intensiivistamiseks ja vastutustundlikuks, majanduskasvu soodustavaks eelarve konsolideerimiseks.

| (6) | Komisjon avaldas 26. veebruaril 2015 Saksamaa 2015. aasta riigiaruande. Riigiaruandes hinnati Saksamaa edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab otsustavaid poliitikameetmeid ja järelevalvet. Riske on suurendanud era- ja avaliku sektori investeeringute jätkuv vähesus, mis takistab majanduskasvu ja suurendab juba niigi väga suurt jooksevkonto ülejääki, ning sellele probleemile tuleb ka edaspidi pöörata suurt tähelepanu. On oluline võtta meetmeid, et vähendada võimalikku negatiivset mõju Saksamaa majandusele, ning pidades silmas Saksamaa majanduse suurust, ka majandus- ja rahaliidule laiemalt. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas 26. veebruaril 2015 Saksamaa 2015. aasta riigiaruande. Riigiaruandes hinnati Saksamaa edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab otsustavaid poliitikameetmeid ja järelevalvet. Riske on suurendanud era- ja avaliku sektori investeeringute jätkuv vähesus, mis takistab majanduskasvu ja suurendab juba niigi väga suurt jooksevkonto ülejääki, ning sellele probleemile tuleb ka edaspidi pöörata suurt tähelepanu. On oluline võtta meetmeid, et vähendada võimalikku negatiivset mõju Saksamaa majandusele, ning pidades silmas Saksamaa majanduse suurust, ka majandus- ja rahaliidule laiemalt.

| (7) | Saksamaa esitas 28. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 16. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa esitas 28. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 16. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (8) | Saksamaa suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsus plaanib oma 2015. aasta stabiilsusprogrammis säilitada eelarveülejäägi. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, peetakse kinni kogu programmiperioodi jooksul. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks järk-järgult vähenema kuni 61,5 %-ni 2019. aastal. Eelarveprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis, mida ei ole heaks kiitnud sõltumatu asutus, kasutatakse ettevaatlikke majanduskasvu eeldusi. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal ületab struktuurne eelarvepositsioon endiselt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi. Prognoosi põhjal jätkub ka kindlalt koguvõla vähenemine ja võlareegel täidetakse probleemideta. Sellega tekitatakse võimalus investeeringute soodustamiseks. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Saksamaa peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma. |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsus plaanib oma 2015. aasta stabiilsusprogrammis säilitada eelarveülejäägi. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, peetakse kinni kogu programmiperioodi jooksul. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks järk-järgult vähenema kuni 61,5 %-ni 2019. aastal. Eelarveprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis, mida ei ole heaks kiitnud sõltumatu asutus, kasutatakse ettevaatlikke majanduskasvu eeldusi. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal ületab struktuurne eelarvepositsioon endiselt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi. Prognoosi põhjal jätkub ka kindlalt koguvõla vähenemine ja võlareegel täidetakse probleemideta. Sellega tekitatakse võimalus investeeringute soodustamiseks. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Saksamaa peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma.

| (9) | Liiduvalitsus on suurendanud haridusele ja teadusuuringutele tehtavaid kulutusi, aga haridusele tehtavate avaliku sektori kulutuste osakaal SKP-s jääb endiselt allapoole ELi keskmist ning haridusele ja teadusuuringutele tehtavad kogukulutused võivad jääda väiksemaks 2015. aastaks seatud riiklikust eesmärgist, milleks on 10 % SKPst. Saksamaa kavatseb suurendada 2018. aastaks avaliku sektori investeeringuid, toetades muu hulgas täiendava 10 miljardi euroga taristut ja 5 miljardi euroga kehvemas rahalises olukorras olevate omavalitsuste tehtavaid investeeringuid. Paraku tundub, et suure hulga seni tegemata jäänud investeeringute korvamiseks sellest siiski ei piisa. Saksamaa võiks oma eelarveülejääki kasutada majanduse tulevasse kasvupotentsiaali investeerimiseks ja suure hulga seni tegemata avaliku sektori investeeringute tegemiseks, parandades eelkõige taristut ja abistades omavalitusi. Saksamaa ei ole teinud edusamme oma maksusüsteemi tõhususe suurendamiseks. Võimalust nihutada maksubaasi selliste tuluallikate suunas, mis soodustavad rohkem majanduskasvu, ei paista üldiselt olevat piisavalt kasutatud. Korduvatest omandimaksudest saadav tulu on püsinud võrdlemisi väike (2012. aastal oli see 0,5 % SPKst võrreldes ELi 28 liikmesriigi 1,5 %-ga) ja kinnisvara hindamise tava on vananenud, sest hindamisel võetakse endistes Lääne-Saksmaa liidumaades aluseks 1963/1964. aasta ja endistes Ida-Saksamaa liidumaades 1935. aasta turuväärtused. Ehkki munitsipaalse kinnisvaramaksu (Grundsteuer) reform on koalitsioonilepingu üks oluline punkt ning selle rakendamise plaan kajastub ka 2014. ja 2015. aasta riiklikes reformikavades, ei ole seni konkreetseid meetmeid võetud. Selle asemel, et keskenduda rohkem korduvatele omandimaksudele, mis ei põhjusta nii palju moonutusi, on jätkunud trend suurendada maaostumaksu (Grunderwerbsteuer). Kommunaalse ettevõtlusmaksu (Gewerbesteuer) tingimusi ei ole seni läbi vaadatud. Maksubaasi on lisatud mittetulunduslikke elemente ja see vähendab maksukogumise tõhusust.
  Maksudest ettevõtjatele tulenev halduskoormus ja maksukogumise kulud on Saksamaal endiselt võrdlemisi suured ning üksikisiku ja äriühingu tulumaksu deklaratsioonide elektrooniline esitamine on vähem levinud kui liidus keskmiselt. Liidu, liidumaade ja kohalike omavalitsuste fiskaalsuhete käimasolev läbivaatamine annab võimaluse tugevdada jätkusuutliku eelarvepoliitika raamistikku. Selle üks meede oleks piisavate avaliku sektori investeeringute tegemine valitsemissektori kõikidel tasanditel. Läbivaatamine annab samuti võimaluse korrigeerida kulude ja tuludega seotud pädevuste jagunemist, suurendada kulude ja tulude ühtlase horisontaalse jaotamise süsteemi tõhusust ning parandada maksuhaldust. |
| --- | --- |

(9)

Liiduvalitsus on suurendanud haridusele ja teadusuuringutele tehtavaid kulutusi, aga haridusele tehtavate avaliku sektori kulutuste osakaal SKP-s jääb endiselt allapoole ELi keskmist ning haridusele ja teadusuuringutele tehtavad kogukulutused võivad jääda väiksemaks 2015. aastaks seatud riiklikust eesmärgist, milleks on 10 % SKPst. Saksamaa kavatseb suurendada 2018. aastaks avaliku sektori investeeringuid, toetades muu hulgas täiendava 10 miljardi euroga taristut ja 5 miljardi euroga kehvemas rahalises olukorras olevate omavalitsuste tehtavaid investeeringuid. Paraku tundub, et suure hulga seni tegemata jäänud investeeringute korvamiseks sellest siiski ei piisa. Saksamaa võiks oma eelarveülejääki kasutada majanduse tulevasse kasvupotentsiaali investeerimiseks ja suure hulga seni tegemata avaliku sektori investeeringute tegemiseks, parandades eelkõige taristut ja abistades omavalitusi. Saksamaa ei ole teinud edusamme oma maksusüsteemi tõhususe suurendamiseks. Võimalust nihutada maksubaasi selliste tuluallikate suunas, mis soodustavad rohkem majanduskasvu, ei paista üldiselt olevat piisavalt kasutatud. Korduvatest omandimaksudest saadav tulu on püsinud võrdlemisi väike (2012. aastal oli see 0,5 % SPKst võrreldes ELi 28 liikmesriigi 1,5 %-ga) ja kinnisvara hindamise tava on vananenud, sest hindamisel võetakse endistes Lääne-Saksmaa liidumaades aluseks 1963/1964. aasta ja endistes Ida-Saksamaa liidumaades 1935. aasta turuväärtused. Ehkki munitsipaalse kinnisvaramaksu (Grundsteuer) reform on koalitsioonilepingu üks oluline punkt ning selle rakendamise plaan kajastub ka 2014. ja 2015. aasta riiklikes reformikavades, ei ole seni konkreetseid meetmeid võetud. Selle asemel, et keskenduda rohkem korduvatele omandimaksudele, mis ei põhjusta nii palju moonutusi, on jätkunud trend suurendada maaostumaksu (Grunderwerbsteuer). Kommunaalse ettevõtlusmaksu (Gewerbesteuer) tingimusi ei ole seni läbi vaadatud. Maksubaasi on lisatud mittetulunduslikke elemente ja see vähendab maksukogumise tõhusust.

Maksudest ettevõtjatele tulenev halduskoormus ja maksukogumise kulud on Saksamaal endiselt võrdlemisi suured ning üksikisiku ja äriühingu tulumaksu deklaratsioonide elektrooniline esitamine on vähem levinud kui liidus keskmiselt. Liidu, liidumaade ja kohalike omavalitsuste fiskaalsuhete käimasolev läbivaatamine annab võimaluse tugevdada jätkusuutliku eelarvepoliitika raamistikku. Selle üks meede oleks piisavate avaliku sektori investeeringute tegemine valitsemissektori kõikidel tasanditel. Läbivaatamine annab samuti võimaluse korrigeerida kulude ja tuludega seotud pädevuste jagunemist, suurendada kulude ja tulude ühtlase horisontaalse jaotamise süsteemi tõhusust ning parandada maksuhaldust.

| (10) | Täpsustatud ei ole hilisema pensionilejäämise soodustamise meetmeid, aga sellised meetmed paistavad olevat hädavajalikud, võttes arvesse prognoose, mille kohaselt on oodata Saksamaa tööealise elanikkonna kiiret vähenemist ja kvalifitseeritud töötajate võimalikku nappust keskpikas perspektiivis. Nende töötajate maksukiil, kes teenivad 50–67 % keskmisest palgast, on jäänud alates 2001. aastast suures osas samaks ja püsib endiselt liidu suurimate hulgas. Sotsiaalkindlustussüsteemi hiljutised reformid toovad tõenäoliselt kaasa suuremad sissemaksed ja suurendavad seega maksukiilu veelgi. See võib negatiivselt mõjutada inimeste osalemist tööturul ja vähendada leibkonna jaoks kasutada olevat tulu. Maksuvaba määra korrigeerimata jätmisest tulenevat mõju leevendab praegu inflatsiooni madal tase. Dünaamiline palgatõus ja eelolevatel aastatel oodatavad veidi kõrgemad inflatsioonimäärad võivad siiski olukorda muuta ja maksuvaba määra korrigeerimata jätmine võib kaasa tuua maksude paratamatu märkimisväärse suurenemise. See võib samuti vähendada leibkonna jaoks kasutada olevat tulu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridustulemuste parandamisel on tehtud vaid väheseid edusamme. Sisserändaja taustaga noored langevad koolist välja kaks korda tõenäolisemalt kui teised. Leibkonna teisi palgasaajaid takistab tööle minemast või pikema tööajaga töötamast rahaliste stiimulite puudumine. See on põhjus, miks Saksamaal on väike täistööajaga töötavate naiste osakaal ja miks naiste keskmine töötundide arv on üks väiksemaid liidus. Minitöökohas teenitava tulu vabastamine üksikisiku tulumaksust ja paljudel juhtudel ka töötaja tasutavatest sotsiaalmaksetest vähendab samuti töötajate huvi otsida töökohti, kus teenitakse rohkem kui minitöökohas (kus palga ülemmäär on 450 eurot kuus). |
| --- | --- |

(10)

Täpsustatud ei ole hilisema pensionilejäämise soodustamise meetmeid, aga sellised meetmed paistavad olevat hädavajalikud, võttes arvesse prognoose, mille kohaselt on oodata Saksamaa tööealise elanikkonna kiiret vähenemist ja kvalifitseeritud töötajate võimalikku nappust keskpikas perspektiivis. Nende töötajate maksukiil, kes teenivad 50–67 % keskmisest palgast, on jäänud alates 2001. aastast suures osas samaks ja püsib endiselt liidu suurimate hulgas. Sotsiaalkindlustussüsteemi hiljutised reformid toovad tõenäoliselt kaasa suuremad sissemaksed ja suurendavad seega maksukiilu veelgi. See võib negatiivselt mõjutada inimeste osalemist tööturul ja vähendada leibkonna jaoks kasutada olevat tulu. Maksuvaba määra korrigeerimata jätmisest tulenevat mõju leevendab praegu inflatsiooni madal tase. Dünaamiline palgatõus ja eelolevatel aastatel oodatavad veidi kõrgemad inflatsioonimäärad võivad siiski olukorda muuta ja maksuvaba määra korrigeerimata jätmine võib kaasa tuua maksude paratamatu märkimisväärse suurenemise. See võib samuti vähendada leibkonna jaoks kasutada olevat tulu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridustulemuste parandamisel on tehtud vaid väheseid edusamme. Sisserändaja taustaga noored langevad koolist välja kaks korda tõenäolisemalt kui teised. Leibkonna teisi palgasaajaid takistab tööle minemast või pikema tööajaga töötamast rahaliste stiimulite puudumine. See on põhjus, miks Saksamaal on väike täistööajaga töötavate naiste osakaal ja miks naiste keskmine töötundide arv on üks väiksemaid liidus. Minitöökohas teenitava tulu vabastamine üksikisiku tulumaksust ja paljudel juhtudel ka töötaja tasutavatest sotsiaalmaksetest vähendab samuti töötajate huvi otsida töökohti, kus teenitakse rohkem kui minitöökohas (kus palga ülemmäär on 450 eurot kuus).

| (11) | Poliitilised meetmed konkurentsi suurendamiseks teenuste sektoris, eriti kutseteenuste sektoris, on olnud kasinad. Tööviljakuse kasvu näitajad kutseteenuste sektoris on Saksamaal juba üle kümne aasta olnud negatiivsed või nullilähedased. Saksamaa on üks liikmesriikidest, kus õigusnormid raskendavad kõige enam konkurentsi kutseteenuste sektoris. Piirangud hõlmavad muu hulgas kutsekvalifikatsiooni ning äriühingu õigusliku vormi ja osalusega seotud nõudeid. Osaluse asjus teevad mõned liidumaad praegu väiksemaid muudatusi, aga kirjeldatud piiranguid ei ole seni laiemalt läbi vaadatud. Saksamaa osaleb vastastikuse hindamise protsessis, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/55/EL, (6) millega muudetakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi, aga ei ole veel võtnud läbivaatamise järelmeetmeid. Konkurentsiprobleemid Saksamaa raudteeturul ei ole võrreldes eelmise aastaga oluliselt leevenenud. Probleemne konkurentsikeskkond ei innusta uusi osalejaid turule tulema, ja seda eelkõige pikamaa-reisijateveo segmendis. Pikamaa-reisijateveo raudteekasutustasud on liidu kõrgeimate hulgas. Uute sisenejate turuosa selles segmendis jääb alla 1 % ning väheneb veelgi. |
| --- | --- |

(11)

Poliitilised meetmed konkurentsi suurendamiseks teenuste sektoris, eriti kutseteenuste sektoris, on olnud kasinad. Tööviljakuse kasvu näitajad kutseteenuste sektoris on Saksamaal juba üle kümne aasta olnud negatiivsed või nullilähedased. Saksamaa on üks liikmesriikidest, kus õigusnormid raskendavad kõige enam konkurentsi kutseteenuste sektoris. Piirangud hõlmavad muu hulgas kutsekvalifikatsiooni ning äriühingu õigusliku vormi ja osalusega seotud nõudeid. Osaluse asjus teevad mõned liidumaad praegu väiksemaid muudatusi, aga kirjeldatud piiranguid ei ole seni laiemalt läbi vaadatud. Saksamaa osaleb vastastikuse hindamise protsessis, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/55/EL, (6) millega muudetakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi, aga ei ole veel võtnud läbivaatamise järelmeetmeid. Konkurentsiprobleemid Saksamaa raudteeturul ei ole võrreldes eelmise aastaga oluliselt leevenenud. Probleemne konkurentsikeskkond ei innusta uusi osalejaid turule tulema, ja seda eelkõige pikamaa-reisijateveo segmendis. Pikamaa-reisijateveo raudteekasutustasud on liidu kõrgeimate hulgas. Uute sisenejate turuosa selles segmendis jääb alla 1 % ning väheneb veelgi.

| (12) | Komisjon on Euroopa poolaasta raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Saksamaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on Euroopa poolaasta raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Saksamaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

| (13) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (7) et Saksamaa täidab stabiilsuse ja kasvu pakti. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (7) et Saksamaa täidab stabiilsuse ja kasvu pakti.

| (14) | Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

| (15) | Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille vääring on euro (8). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks ka Saksamaa tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise, |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille vääring on euro (8). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks ka Saksamaa tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

SOOVITAB Saksamaal võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Suurendada veelgi avaliku sektori investeeringuid taristusse ning haridusse ja teadusuuringutesse. Soodustada erasektori investeeringuid ning võtta meetmeid maksusüsteemi tõhususe suurendamiseks, vaadates eelkõige läbi kommunaalse ettevõtlusmaksu ja äriühingute maksustamise ning ajakohastades maksuhaldust. Kasutada liidu, liidumaade ja kohalike omavalitsuste fiskaalsuhete käimasolevat läbivaatamist selleks, et parandada kõnealuste fiskaalsuhete struktuuri eelkõige selleks, et tagada piisavate avaliku sektori investeeringute tegemine valitsemissektori kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

1.

Suurendada veelgi avaliku sektori investeeringuid taristusse ning haridusse ja teadusuuringutesse. Soodustada erasektori investeeringuid ning võtta meetmeid maksusüsteemi tõhususe suurendamiseks, vaadates eelkõige läbi kommunaalse ettevõtlusmaksu ja äriühingute maksustamise ning ajakohastades maksuhaldust. Kasutada liidu, liidumaade ja kohalike omavalitsuste fiskaalsuhete käimasolevat läbivaatamist selleks, et parandada kõnealuste fiskaalsuhete struktuuri eelkõige selleks, et tagada piisavate avaliku sektori investeeringute tegemine valitsemissektori kõigil tasanditel.

| 2. | Tugevdada hilisema pensionilejäämise stiimuleid. Võtta meetmeid suurte tööjõumaksude ja sotsiaalmaksete alandamiseks, eelkõige madala sissetulekuga töötajate jaoks, ja tegeleda maksuvaba määra korrigeerimata jätmisest tuleneva mõjuga. Vaadata läbi minitöö maksustamise tingimused, et hõlbustada üleminekut muudele tööhõivevormidele. |
| --- | --- |

2.

Tugevdada hilisema pensionilejäämise stiimuleid. Võtta meetmeid suurte tööjõumaksude ja sotsiaalmaksete alandamiseks, eelkõige madala sissetulekuga töötajate jaoks, ja tegeleda maksuvaba määra korrigeerimata jätmisest tuleneva mõjuga. Vaadata läbi minitöö maksustamise tingimused, et hõlbustada üleminekut muudele tööhõivevormidele.

| 3. | Võtta kaugemaleulatuvaid meetmeid konkurentsi suurendamiseks teenuste, eelkõige kutseteenuste sektoris, kõrvaldades sellised põhjendamatud piirangud nagu äriühingu õigusliku vormi ja osalusega seotud nõuded ja kindlaksmääratud tariifid. Selleks tuleb riigis lõpule viia neid takistusi käsitlev läbivaatamisprotsess ja võtta selle järelmeetmed. Kõrvaldada raudteeturul, eelkõige pikamaa-reisijateveo segmendis endiselt püsivad konkurentsitõkked. |
| --- | --- |

3.

Võtta kaugemaleulatuvaid meetmeid konkurentsi suurendamiseks teenuste, eelkõige kutseteenuste sektoris, kõrvaldades sellised põhjendamatud piirangud nagu äriühingu õigusliku vormi ja osalusega seotud nõuded ja kindlaksmääratud tariifid. Selleks tuleb riigis lõpule viia neid takistusi käsitlev läbivaatamisprotsess ja võtta selle järelmeetmed. Kõrvaldada raudteeturul, eelkõige pikamaa-reisijateveo segmendis endiselt püsivad konkurentsitõkked.

Brüssel, 14. juuli 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRAMEGNA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2014. aastaks (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

3

(4)  Nõukogu 8. juuli 2014. aasta soovitus, milles käsitletakse Saksamaa 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 247, 29.7.2014, lk 20).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/55/EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 132).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

(8)  ELT C 272, 18.8.2015, lk 98.

8

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/5

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7659 – Groupe InVivo / Groupe Scael / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 271/02)

7. augustil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu.

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7659 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7659 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/5

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7689 – CPPIB / Intu Holding / Puerto Venecia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 271/03)

6. augustil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7689 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7689 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/6

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7565 – Danish Crown / Tican)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 271/04)

17. juulil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7565 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7565 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/7

---

Euro vahetuskurss (1)

17. august 2015

(2015/C 271/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1100 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,22 |
| DKK | Taani kroon | 7,4633 |
| GBP | Inglise nael | 0,71050 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4450 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0841 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,1585 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 310,01 |
| PLN | Poola zlott | 4,1708 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4300 |
| TRY | Türgi liir | 3,1725 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5096 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4581 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6077 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6927 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5644 |
| KRW | Korea vonn | 1 316,04 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,3340 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0983 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5566 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 393,34 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5530 |
| PHP | Filipiini peeso | 51,403 |
| RUB | Vene rubla | 72,6325 |
| THB | Tai baat | 39,264 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,8851 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,2900 |
| INR | India ruupia | 72,4997 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1100

JPY

Jaapani jeen

138,22

DKK

Taani kroon

7,4633

GBP

Inglise nael

0,71050

SEK

Rootsi kroon

9,4450

CHF

Šveitsi frank

1,0841

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,1585

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

310,01

PLN

Poola zlott

4,1708

RON

Rumeenia leu

4,4300

TRY

Türgi liir

3,1725

AUD

Austraalia dollar

1,5096

CAD

Kanada dollar

1,4581

HKD

Hongkongi dollar

8,6077

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6927

SGD

Singapuri dollar

1,5644

KRW

Korea vonn

1 316,04

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,3340

CNY

Hiina jüaan

7,0983

HRK

Horvaatia kuna

7,5566

IDR

Indoneesia ruupia

15 393,34

MYR

Malaisia ringit

4,5530

PHP

Filipiini peeso

51,403

RUB

Vene rubla

72,6325

THB

Tai baat

39,264

BRL

Brasiilia reaal

3,8851

MXN

Mehhiko peeso

18,2900

INR

India ruupia

72,4997

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7714 – Apollo/NKBM)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 271/06)

| 1. | 7. augustil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Apollo Management LP („Apollo”, USA) tütarettevõtjate hallatavad investeerimisfondid omandavad täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nova Kreditna Banka Maribor d.d. („NKBM”, Sloveenia) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. augustil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Apollo Management LP („Apollo”, USA) tütarettevõtjate hallatavad investeerimisfondid omandavad täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nova Kreditna Banka Maribor d.d. („NKBM”, Sloveenia) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Apollo: investeeringud tütarettevõtjate hallatavate fondide kaudu äriühingutesse ja võlakirjadesse, mille on emiteerinud ülemaailmselt mitme eri valdkonna äriühingud, sealhulgas kemikaalide, kinnisvara, kindlustuse, paberi- ja telesaadete tootmise valdkonnas tegutsevad äriühingud.
  —   NKBM: finantsteenused, kinnisvara- ja fondihaldus. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Apollo: investeeringud tütarettevõtjate hallatavate fondide kaudu äriühingutesse ja võlakirjadesse, mille on emiteerinud ülemaailmselt mitme eri valdkonna äriühingud, sealhulgas kemikaalide, kinnisvara, kindlustuse, paberi- ja telesaadete tootmise valdkonnas tegutsevad äriühingud.

—   NKBM: finantsteenused, kinnisvara- ja fondihaldus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7714 – Apollo/NKBM):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7714 – Apollo/NKBM):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 18.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7731 – Bpifrance / Springwater / Delion France)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 271/07)

| 1. | 10. augustil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bpifrance Investissement („Bpifrance”, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Caisse des Dépôts et Consignations („CDC”, Prantsusmaa) on valitsev mõju, ja Springwater Capital LLC („SWC”, Šveits) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Delion France („Delion”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. augustil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bpifrance Investissement („Bpifrance”, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Caisse des Dépôts et Consignations („CDC”, Prantsusmaa) on valitsev mõju, ja Springwater Capital LLC („SWC”, Šveits) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Delion France („Delion”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bpifrance tegeleb peamiselt uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamisega. Ettevõtjal Bpifrance on 42 piirkondlikku bürood ning ta rahastab ettevõtjaid laenude, tagatiste ja omakapitaliinvesteeringute vormis. |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bpifrance tegeleb peamiselt uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamisega. Ettevõtjal Bpifrance on 42 piirkondlikku bürood ning ta rahastab ettevõtjaid laenude, tagatiste ja omakapitaliinvesteeringute vormis.

| — | SWC on spetsialiseerunud äriühingute reorganiseerimisele, restruktureerimisele ja omandamisele ning sellistele erivõimalustehingutele nagu finantsseisundi muutus ja makseraskustes ettevõtjad. Ettevõtja investeerib meedia, kinnisvara ja meelelahutuse sektorisse Euroopas. |
| --- | --- |

—

SWC on spetsialiseerunud äriühingute reorganiseerimisele, restruktureerimisele ja omandamisele ning sellistele erivõimalustehingutele nagu finantsseisundi muutus ja makseraskustes ettevõtjad. Ettevõtja investeerib meedia, kinnisvara ja meelelahutuse sektorisse Euroopas.

| — | Delion hakkab tegelema kvaliteetpaberi tootmisega. Tootmisettevõte asub Prantsusmaal Voreppe’is. |
| --- | --- |

—

Delion hakkab tegelema kvaliteetpaberi tootmisega. Tootmisettevõte asub Prantsusmaal Voreppe’is.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7731 – Bpifrance / Springwater / Delion France):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7731 – Bpifrance / Springwater / Delion France):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---