# Uradni list C 260/7. a

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 260 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 587. avgust 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 260

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 587. avgust 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015 |
| 2015/C 260/01 | Resolucija o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v šestem mandatu 2015—2020 | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015 |
| 2015/C 260/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Boljša zaščita morskega okolja | 6 |
| 2015/C 260/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja | 12 |
| 2015/C 260/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje pravične trgovine na lokalni in regionalni ravni v Evropi | 17 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015

2015/C 260/01

Resolucija o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v šestem mandatu 2015—2020

1

MNENJA

Odbor regij

112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015

2015/C 260/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Boljša zaščita morskega okolja

6

2015/C 260/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja

12

2015/C 260/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje pravične trgovine na lokalni in regionalni ravni v Evropi

17

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015 |
| 2015/C 260/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za politike zaposlovanja držav članic | 22 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015

2015/C 260/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za politike zaposlovanja držav članic

22

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015

| 7.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 260/1

---

Resolucija o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v šestem mandatu 2015—2020

(2015/C 260/01)

Evropski odbor regij (OR) se bo v svojem sedanjem petletnem mandatu (2015–2020) osredotočil na naslednje ključne prednostne naloge:

I.   
  Nov začetek za evropsko gospodarstvo: ustvarjanje novih delovnih mest in trajnostne gospodarske rasti v mestih in regijah za večjo kakovost življenja državljanov

Da bi spodbudili usmerjene naložbe v realno gospodarstvo in izmenjavo najboljših praks, je potreben pristop od spodaj navzgor, kar pomeni vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti v evropska partnerstva. To bo obenem tudi odgovor na zahteve državljanov za kakovostno porabo sredstev in premišljeno izvajanje javnih politik. Nov podjetniški duh bi lahko skupaj z delujočim enotnim digitalnim trgom in pametno specializacijo omogočil nove spretnosti in znanja, inovacije in zaposlovanje.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

| 1. | razvoj pozitivnih gospodarskih trendov, ki bodo prinesli trajnostna delovna mesta, s posebnim poudarkom na izobraževanju ter prilagajanju znanj in spretnosti ter usposabljanja potrebam trga dela. Za izboljšanje življenjskega položaja mladih, ki so prizadeti zaradi izjemno visoke stopnje brezposelnosti, so potrebni zlasti visokokakovostna splošna in poklicna izobrazba, razširitev ponudbe vajeniških mest in izboljšanje mobilnosti. Pri tem so lahko v pomoč pozitivne izkušnje s sistemom dualnega poklicnega izobraževanja; |
| --- | --- |

1.

razvoj pozitivnih gospodarskih trendov, ki bodo prinesli trajnostna delovna mesta, s posebnim poudarkom na izobraževanju ter prilagajanju znanj in spretnosti ter usposabljanja potrebam trga dela. Za izboljšanje življenjskega položaja mladih, ki so prizadeti zaradi izjemno visoke stopnje brezposelnosti, so potrebni zlasti visokokakovostna splošna in poklicna izobrazba, razširitev ponudbe vajeniških mest in izboljšanje mobilnosti. Pri tem so lahko v pomoč pozitivne izkušnje s sistemom dualnega poklicnega izobraževanja;

| 2. | spremljanje izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko ter ohranitev solidarnosti z regijami, ki na tem področju zaostajajo; |
| --- | --- |

2.

spremljanje izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko ter ohranitev solidarnosti z regijami, ki na tem področju zaostajajo;

| 3. | krepitev socialne razsežnosti EU ter ekonomske in monetarne unije z razvojem spodbud za reforme, da se pospeši uresničevanje socialnih ciljev strategije Evropa 2020 in usklajevanje med avtomatskimi stabilizatorji na ravni EMU; |
| --- | --- |

3.

krepitev socialne razsežnosti EU ter ekonomske in monetarne unije z razvojem spodbud za reforme, da se pospeši uresničevanje socialnih ciljev strategije Evropa 2020 in usklajevanje med avtomatskimi stabilizatorji na ravni EMU;

| 4. | sodelovanje pri izvedbi vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira (2014–2020) in oblikovanju prihodnje kohezijske politike; poziv k pregledu lastnih sredstev EU in podpora uskladitvi javnih proračunov s teritorialnimi cilji za kakovostno porabo in zadostnimi odobritvami plačil; |
| --- | --- |

4.

sodelovanje pri izvedbi vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira (2014–2020) in oblikovanju prihodnje kohezijske politike; poziv k pregledu lastnih sredstev EU in podpora uskladitvi javnih proračunov s teritorialnimi cilji za kakovostno porabo in zadostnimi odobritvami plačil;

| 5. | izboljšanje naložbenih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti s spodbujanjem prilagodljive uporabe pravil evropskega gospodarskega upravljanja, ob upoštevanju, da so potrebne zdrave javne finance, in spoštovanju določb Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

5.

izboljšanje naložbenih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti s spodbujanjem prilagodljive uporabe pravil evropskega gospodarskega upravljanja, ob upoštevanju, da so potrebne zdrave javne finance, in spoštovanju določb Pakta za stabilnost in rast;

| 6. | spodbujanje sinergij med različnimi skladi EU, ki so na voljo, krepitev medsebojnih povezav med Evropskim skladom za strateške naložbe in obstoječimi skladi, da se doseže multiplikacijski finančni učinek; poudarek na poenostavitvi finančnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

6.

spodbujanje sinergij med različnimi skladi EU, ki so na voljo, krepitev medsebojnih povezav med Evropskim skladom za strateške naložbe in obstoječimi skladi, da se doseže multiplikacijski finančni učinek; poudarek na poenostavitvi finančnih instrumentov EU;

| 7. | spodbujanje podjetniškega duha: povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter zavzemanje za socialno gospodarstvo z izboljšanjem dostopa do financiranja, spodbujanjem inovacij in vzpostavitvijo ciljne infrastrukture ter zmanjšanje birokracije; |
| --- | --- |

7.

spodbujanje podjetniškega duha: povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter zavzemanje za socialno gospodarstvo z izboljšanjem dostopa do financiranja, spodbujanjem inovacij in vzpostavitvijo ciljne infrastrukture ter zmanjšanje birokracije;

| 8. | razumevanje jezika, kulture in kulturne dediščine kot človeških vrednot; podpiranje nacionalne, regionalne in lokalne identitete; |
| --- | --- |

8.

razumevanje jezika, kulture in kulturne dediščine kot človeških vrednot; podpiranje nacionalne, regionalne in lokalne identitete;

| 9. | ustvarjanje ustreznih pogojev za razcvet digitalnih omrežij in storitev, čim boljše izkoriščanje potenciala za rast digitalnega gospodarstva z naložbami v hitro in zanesljivo infrastrukturo IKT ter raziskave in inovacije za spodbuditev industrijske konkurenčnosti, javnih storitev, vključevanja ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

9.

ustvarjanje ustreznih pogojev za razcvet digitalnih omrežij in storitev, čim boljše izkoriščanje potenciala za rast digitalnega gospodarstva z naložbami v hitro in zanesljivo infrastrukturo IKT ter raziskave in inovacije za spodbuditev industrijske konkurenčnosti, javnih storitev, vključevanja ter znanj in spretnosti;

| 10. | spodbujanje zmogljivosti regij na področju raziskav in inovacij ter zmanjšanje digitalnega in inovacijskega razkoraka med regijami; izboljšanje regionalne konkurenčnosti s podporo pametni specializaciji in izmenjavo najboljših praks; spodbujanje vodilnih medregionalnih omrežij, kot je pobuda Vanguard, ki so v ospredje svojih dejavnosti v okviru strategije za pametno specializacijo (S3) postavile industrijski preporod, da se spodbudijo izmenjava izkušenj, oblikovanje poti do odličnosti in skupna obravnava projektnih prijav; |
| --- | --- |

10.

spodbujanje zmogljivosti regij na področju raziskav in inovacij ter zmanjšanje digitalnega in inovacijskega razkoraka med regijami; izboljšanje regionalne konkurenčnosti s podporo pametni specializaciji in izmenjavo najboljših praks; spodbujanje vodilnih medregionalnih omrežij, kot je pobuda Vanguard, ki so v ospredje svojih dejavnosti v okviru strategije za pametno specializacijo (S3) postavile industrijski preporod, da se spodbudijo izmenjava izkušenj, oblikovanje poti do odličnosti in skupna obravnava projektnih prijav;

| 11. | čim boljše izkoriščanje skupnosti znanja in inovacij, ki zajemajo celotno inovacijsko verigo, ter ključnih omogočitvenih tehnologij kot sredstva za prevzem vodilne vloge pri upravljanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo znanja; |
| --- | --- |

11.

čim boljše izkoriščanje skupnosti znanja in inovacij, ki zajemajo celotno inovacijsko verigo, ter ključnih omogočitvenih tehnologij kot sredstva za prevzem vodilne vloge pri upravljanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo znanja;

| 12. | zavzemanje za boljši dostop potrošnikov in podjetij do spletnega blaga in storitev po vsej Evropi z odpravo ključnih razlik med spletnim in nespletnim okoljem ter odstranitvijo ovir za čezmejne spletne dejavnosti ob hkratnem zagotavljanju, da se na evropski ravni usklajujejo pristopi k urejanju novih oblik izmenjav, kot je ekonomija souporabe; |
| --- | --- |

12.

zavzemanje za boljši dostop potrošnikov in podjetij do spletnega blaga in storitev po vsej Evropi z odpravo ključnih razlik med spletnim in nespletnim okoljem ter odstranitvijo ovir za čezmejne spletne dejavnosti ob hkratnem zagotavljanju, da se na evropski ravni usklajujejo pristopi k urejanju novih oblik izmenjav, kot je ekonomija souporabe;

| 13. | podpiranje širše uporabe inovativne e-uprave, da bi olajšali življenje državljanom in podjetjem ter zmanjšali odvisnost od birokratskih postopkov; |
| --- | --- |

13.

podpiranje širše uporabe inovativne e-uprave, da bi olajšali življenje državljanom in podjetjem ter zmanjšali odvisnost od birokratskih postopkov;

| 14. | vzpostavitev boljših regulativnih in finančnih pogojev za hitrejšo posodobitev in razširitev trenutne energetske infrastrukture v okviru novih ciljev EU v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami do leta 2030, zlasti uresničitev energetske unije, odporne na krizo in prijazne do podnebja, s ciljem, da se zagotovijo pošteni konkurenčni pogoji v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

14.

vzpostavitev boljših regulativnih in finančnih pogojev za hitrejšo posodobitev in razširitev trenutne energetske infrastrukture v okviru novih ciljev EU v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami do leta 2030, zlasti uresničitev energetske unije, odporne na krizo in prijazne do podnebja, s ciljem, da se zagotovijo pošteni konkurenčni pogoji v energetskem sektorju;

| 15. | zagotavljanje zanesljive zakonodaje v podporo naložbam v obnovljive vire energije, vključno s krožnim gospodarstvom in pobudami za okoljsko primerno zasnovo, ter opozarjanje na pomen virov, ki bi regijam in mestom omogočili, da prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju trajnostnih energetskih projektov. |
| --- | --- |

15.

zagotavljanje zanesljive zakonodaje v podporo naložbam v obnovljive vire energije, vključno s krožnim gospodarstvom in pobudami za okoljsko primerno zasnovo, ter opozarjanje na pomen virov, ki bi regijam in mestom omogočili, da prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju trajnostnih energetskih projektov.

| 16. | krepitev odpornosti proti nesrečam kot enega od temeljev trajnostne rasti in zaposlovanja; poudarjanje ključne vloge lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

16.

krepitev odpornosti proti nesrečam kot enega od temeljev trajnostne rasti in zaposlovanja; poudarjanje ključne vloge lokalnih in regionalnih oblasti.

II.   
  Teritorialna razsežnost zakonodaje EU je pomembna: delovanje v interesu državljanov ne glede na to, kje delajo in živijo

S politikami EU bi bilo treba premostiti razdalje in vrzeli v znanju med regijami in mesti ter teritorialne, gospodarske, socialne, kulturne, geografske in demografske lastnosti spremeniti v prednosti tako v mestih kot na podeželju.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

| 17. | poziv k izrazitejši teritorialni razsežnosti v politikah in projektih EU v vsej Evropski uniji, tudi v okviru revizije strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

17.

poziv k izrazitejši teritorialni razsežnosti v politikah in projektih EU v vsej Evropski uniji, tudi v okviru revizije strategije Evropa 2020;

| 18. | spodbujanje priznavanja, da so demografski izzivi grožnja za vso Evropsko unijo, in oblikovanje evropske strategije za spoprijemanje s temi izzivi; |
| --- | --- |

18.

spodbujanje priznavanja, da so demografski izzivi grožnja za vso Evropsko unijo, in oblikovanje evropske strategije za spoprijemanje s temi izzivi;

| 19. | preučitev in ocena teritorialnega učinka zakonodaje EU na enotni trg ter v zvezi s pobudami, ki naj bi imele tak učinek (npr. energetska unija, digitalni enotni trg, sveženj ukrepov na področju mobilnosti delovne sile, unija kapitalskih trgov, prihodnja prometna politika). Pri tem je treba posebno pozornost nameniti ključnim področjem državne pomoči in njeni posodobitvi, industrijski politiki, javnim naročilom in izvajanju storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

19.

preučitev in ocena teritorialnega učinka zakonodaje EU na enotni trg ter v zvezi s pobudami, ki naj bi imele tak učinek (npr. energetska unija, digitalni enotni trg, sveženj ukrepov na področju mobilnosti delovne sile, unija kapitalskih trgov, prihodnja prometna politika). Pri tem je treba posebno pozornost nameniti ključnim področjem državne pomoči in njeni posodobitvi, industrijski politiki, javnim naročilom in izvajanju storitev splošnega pomena;

| 20. | oblikovanje prihodnje kohezijske politike, vključno z razvojem evropskega prostorskega načrtovanja, s posebnim poudarkom na krepitvi agende za mesta in na ravnovesju med mestnimi in podeželskimi območji ter nadaljnjem razvoju finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike; spodbujanje razprave, ki ne zajema zgolj BDP, in razvoj alternativnih kazalnikov za blaginjo in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

20.

oblikovanje prihodnje kohezijske politike, vključno z razvojem evropskega prostorskega načrtovanja, s posebnim poudarkom na krepitvi agende za mesta in na ravnovesju med mestnimi in podeželskimi območji ter nadaljnjem razvoju finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike; spodbujanje razprave, ki ne zajema zgolj BDP, in razvoj alternativnih kazalnikov za blaginjo in trajnostni razvoj;

| 21. | pozornost in občutljivost pri vprašanjih financiranja in izvora sredstev; zgodnja obravnava prihodnosti regionalne podpore in strukturnih skladov po letu 2020 v korist občin in regij; |
| --- | --- |

21.

pozornost in občutljivost pri vprašanjih financiranja in izvora sredstev; zgodnja obravnava prihodnosti regionalne podpore in strukturnih skladov po letu 2020 v korist občin in regij;

| 22. | preusmeritev pozornosti k oživitvi krajev in mestnih središč, ki so bila zapostavljena zaradi razvoja obsežnih nakupovalnih središč na obrobjih; |
| --- | --- |

22.

preusmeritev pozornosti k oživitvi krajev in mestnih središč, ki so bila zapostavljena zaradi razvoja obsežnih nakupovalnih središč na obrobjih;

| 23. | prispevek k političnim razpravam o prihodnosti politik EU na področju kmetijstva, razvoja podeželja in ribištva; |
| --- | --- |

23.

prispevek k političnim razpravam o prihodnosti politik EU na področju kmetijstva, razvoja podeželja in ribištva;

| 24. | omogočanje lokalnim in regionalnim oblastem, da postopoma pridobijo nadzor nad svojimi naravnimi viri, kot je voda, da so pripravljene na izredne razmere, kot sta preobilje ali pomanjkanje, ter delijo primere dobre prakse po Evropi; |
| --- | --- |

24.

omogočanje lokalnim in regionalnim oblastem, da postopoma pridobijo nadzor nad svojimi naravnimi viri, kot je voda, da so pripravljene na izredne razmere, kot sta preobilje ali pomanjkanje, ter delijo primere dobre prakse po Evropi;

| 25. | zavzemanje za razvoj čezmejnih rešitev, medregionalno povezovanje in izvajanje makroregionalnih strategij z razširitvijo uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

25.

zavzemanje za razvoj čezmejnih rešitev, medregionalno povezovanje in izvajanje makroregionalnih strategij z razširitvijo uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje;

| 26. | spodbujanje posebnih regionalnih in lokalnih značilnosti v okviru procesa dokončnega oblikovanja omrežij TEN-T in prihodnje prometne politike za obdobje po letu 2020 in podpiranje novih pobud za zmanjšanje emisij hrupa železniškega in zračnega prometa. |
| --- | --- |

26.

spodbujanje posebnih regionalnih in lokalnih značilnosti v okviru procesa dokončnega oblikovanja omrežij TEN-T in prihodnje prometne politike za obdobje po letu 2020 in podpiranje novih pobud za zmanjšanje emisij hrupa železniškega in zračnega prometa.

III.   
  Enostavnejša, bolj povezana Evropa: ponovno povezovanje državljanov in podjetij na lokalni in regionalni ravni

OR mora spodbuditi razpravo o vprašanjih, kako bi Evropejci lažje izkoristili dodano vrednost, ki jo nudi EU, in kako pomagati podjetjem, da bodo uspešno poslovala. Izjemno pomembno je, da so nove pobude pregledne. Zmanjšanje birokracije, izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) ter spodbujanje inovativnih javnih naročil bodo še naprej na vrhu seznama naših prednostnih nalog.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

| 27. | spremljanje spoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter skrb za ukrepanje na ustrezni ravni; poziv Komisiji, naj se zavzame, da bi ocenjevanje teritorialnega učinka postalo stalna praksa; |
| --- | --- |

27.

spremljanje spoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter skrb za ukrepanje na ustrezni ravni; poziv Komisiji, naj se zavzame, da bi ocenjevanje teritorialnega učinka postalo stalna praksa;

| 28. | večja preglednost in več soodločanja s postopki od spodaj navzgor, da se okrepijo možnosti lokalnih in regionalnih oblasti za ukrepanje in vplivanje ter spodbujata zaupanje državljanov v EU in njihova bližina EU; |
| --- | --- |

28.

večja preglednost in več soodločanja s postopki od spodaj navzgor, da se okrepijo možnosti lokalnih in regionalnih oblasti za ukrepanje in vplivanje ter spodbujata zaupanje državljanov v EU in njihova bližina EU;

| 29. | spodbujanje upravljanja na več ravneh v prihodnji zakonodaji ter v razpravah o razvoju evropskega semestra in širitvi evropske monetarne unije; |
| --- | --- |

29.

spodbujanje upravljanja na več ravneh v prihodnji zakonodaji ter v razpravah o razvoju evropskega semestra in širitvi evropske monetarne unije;

| 30. | prispevek k oblikovanju medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje ter sodelovanje v programu REFIT, da se prispeva k oceni zakonodaje EU z regionalnega in lokalnega vidika, poveča preglednost in zakonodajalcu EU predlaga poenostavitev zakonodaje, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

30.

prispevek k oblikovanju medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje ter sodelovanje v programu REFIT, da se prispeva k oceni zakonodaje EU z regionalnega in lokalnega vidika, poveča preglednost in zakonodajalcu EU predlaga poenostavitev zakonodaje, kjer je to potrebno;

| 31. | spodbujanje zmanjševanja birokracije in upravnih bremen na vseh ravneh upravljanja, da bodo lahko podjetja uspešno poslovala in da bodo lahko državljani v celoti izkoristili dodano vrednost EU; |
| --- | --- |

31.

spodbujanje zmanjševanja birokracije in upravnih bremen na vseh ravneh upravljanja, da bodo lahko podjetja uspešno poslovala in da bodo lahko državljani v celoti izkoristili dodano vrednost EU;

| 32. | zavzemanje za načela Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za učinkovite javne naložbe; |
| --- | --- |

32.

zavzemanje za načela Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za učinkovite javne naložbe;

| 33. | izboljšanje registra za preglednost, s tem da lokalne in regionalne oblasti in njihova predstavniška združenja nimajo več nobenih obveznosti glede registracije, saj so sestavni del institucionalnega okvira EU, njihove predstavnike pa demokratično izvolijo državljani. |
| --- | --- |

33.

izboljšanje registra za preglednost, s tem da lokalne in regionalne oblasti in njihova predstavniška združenja nimajo več nobenih obveznosti glede registracije, saj so sestavni del institucionalnega okvira EU, njihove predstavnike pa demokratično izvolijo državljani.

IV.   
  Stabilnost in sodelovanje v Evropski uniji in drugod: podpora sosednjim državam na njihovi poti k evropskim vrednotam

OR bi moral poskrbeti, da bodo prizadevanja za sodelovanje z našimi sosedi temeljila na sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter medčloveških stikih. Krepitev institucij in zmogljivosti, politična solidarnost in diplomacija mest so bile v preteklosti uspešno uporabljene za uveljavitev evropskih vrednot v sosednjih državah in morajo ostati glavna orodja tudi v prihodnosti.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

| 34. | razširitev teritorialne razsežnosti – in načela prenosa pristojnosti – v širitveni in sosedski politiki EU; okrepitev partnerstev OR z državami kandidatkami iz Unije za Sredozemlje (ARLEM) in vzhodnega partnerstva (CORLEAP); |
| --- | --- |

34.

razširitev teritorialne razsežnosti – in načela prenosa pristojnosti – v širitveni in sosedski politiki EU; okrepitev partnerstev OR z državami kandidatkami iz Unije za Sredozemlje (ARLEM) in vzhodnega partnerstva (CORLEAP);

| 35. | podpora razvoju celovite migracijske politike EU in krepitvi zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni za krizno upravljanje; spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse in okrepljenega sodelovanja na lokalni oziroma regionalni ravni, ne glede na predloženi okvir Komisije; vključitev v razpravo o pregledu Uredbe Dublin III za vzpostavitev pravične delitve bremena v EU ter odpravo temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in trgovino z ljudmi ob upoštevanju humanitarnih vidikov in vidikov razvojne politike; |
| --- | --- |

35.

podpora razvoju celovite migracijske politike EU in krepitvi zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni za krizno upravljanje; spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse in okrepljenega sodelovanja na lokalni oziroma regionalni ravni, ne glede na predloženi okvir Komisije; vključitev v razpravo o pregledu Uredbe Dublin III za vzpostavitev pravične delitve bremena v EU ter odpravo temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in trgovino z ljudmi ob upoštevanju humanitarnih vidikov in vidikov razvojne politike;

| 36. | vzpostavitev „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav, kar bo povečalo medsebojno zaupanje in spodbudilo decentralizirano sodelovanje, zlasti na področjih, kot so koncentracija prebivalstva v mestih, podnebne spremembe in pomanjkanje virov; |
| --- | --- |

36.

vzpostavitev „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav, kar bo povečalo medsebojno zaupanje in spodbudilo decentralizirano sodelovanje, zlasti na področjih, kot so koncentracija prebivalstva v mestih, podnebne spremembe in pomanjkanje virov;

| 37. | podpora politikam, ki obravnavajo izzive, povezane z varnostjo in socialno stabilnostjo na lokalni in regionalni ravni, tudi prek meja – na primer radikalizacijo in ksenofobijo, rasizem ter nenazadnje osamljene primere nasilja ali nasilje v organizirani obliki, kot je terorizem; |
| --- | --- |

37.

podpora politikam, ki obravnavajo izzive, povezane z varnostjo in socialno stabilnostjo na lokalni in regionalni ravni, tudi prek meja – na primer radikalizacijo in ksenofobijo, rasizem ter nenazadnje osamljene primere nasilja ali nasilje v organizirani obliki, kot je terorizem;

| 38. | opozarjanje na regionalno in lokalno razsežnost v pogajanjih o strateških partnerstvih EU s ključnimi mednarodnimi akterji, zlasti v pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami. Treba je poskrbeti, da bodo v končnih sporazumih upoštevani evropski socialni in okoljski standardi, na primer pri vprašanju gensko spremenjenih organizmov ali zaščite storitev javnega pomena. |
| --- | --- |

38.

opozarjanje na regionalno in lokalno razsežnost v pogajanjih o strateških partnerstvih EU s ključnimi mednarodnimi akterji, zlasti v pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami. Treba je poskrbeti, da bodo v končnih sporazumih upoštevani evropski socialni in okoljski standardi, na primer pri vprašanju gensko spremenjenih organizmov ali zaščite storitev javnega pomena.

V.   
  Evropa državljanov je Evropa prihodnosti: krepitev v prihodnost usmerjenih partnerstev med Evropsko unijo in njenimi državljani

OR mora Evropo znova približati ljudem, tako da spodbuja dialog z lokalnimi in regionalnimi predstavniki in državljani vseh starosti. Poleg tega bi bilo treba javnost učinkovito seznanjati z našim delom ter se osredotočiti na dodano vrednost EU in predstavitev njenih rezultatov doma.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

| 39. | komuniciranje o Evropi in njenih vrednotah, spodbujanje javne razprave z državljani in predstavitev učinka, ki ga ima Evropa na blaginjo državljanov; |
| --- | --- |

39.

komuniciranje o Evropi in njenih vrednotah, spodbujanje javne razprave z državljani in predstavitev učinka, ki ga ima Evropa na blaginjo državljanov;

| 40. | izboljšanje komuniciranja OR o njegovi dodani vrednosti v Evropski uniji ter krepitev stikov z drugimi institucijami; poglobitev in razširitev postopka nadzora subsidiarnosti ter nadaljnji razvoj prakse spremljanja z analizo učinkov mnenj na podlagi objektivno merljivih meril; |
| --- | --- |

40.

izboljšanje komuniciranja OR o njegovi dodani vrednosti v Evropski uniji ter krepitev stikov z drugimi institucijami; poglobitev in razširitev postopka nadzora subsidiarnosti ter nadaljnji razvoj prakse spremljanja z analizo učinkov mnenj na podlagi objektivno merljivih meril;

| 41. | udeležba v sedanji razpravi o izvajanju Lizbonske pogodbe ter sodelovanje v institucionalnih razpravah o morebitnih spremembah Pogodbe v prihodnosti. |
| --- | --- |

41.

udeležba v sedanji razpravi o izvajanju Lizbonske pogodbe ter sodelovanje v institucionalnih razpravah o morebitnih spremembah Pogodbe v prihodnosti.

OR naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži institucijam EU ter predsedstvom Sveta EU v obdobju 2015–2020.

V Bruslju, 4. junija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

MNENJA

Odbor regij

112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015

| 7.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 260/6

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Boljša zaščita morskega okolja

(2015/C 260/02)

| Poročevalec | Hermann KUHN (DE/PES), član skupščine zvezne dežele Bremen |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Mnenje na lastno pobudo |

Poročevalec

Hermann KUHN (DE/PES), član skupščine zvezne dežele Bremen

Referenčni dokument

Mnenje na lastno pobudo

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja, da je celostna pomorska politika ključnega pomena za Evropsko unijo. Obale in morski prostor Evrope so namreč izjemno pomembni za dobro počutje in blaginjo ljudi, saj so to trgovinske poti, regulatorji podnebja, vir hrane, energije in surovin ter priljubljen predel državljanov za bivanje in rekreacijo. Dobro okoljsko stanje morij je glavni element za trajnostno življenje, ne zgolj v morskem okolju (1); |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je celostna pomorska politika ključnega pomena za Evropsko unijo. Obale in morski prostor Evrope so namreč izjemno pomembni za dobro počutje in blaginjo ljudi, saj so to trgovinske poti, regulatorji podnebja, vir hrane, energije in surovin ter priljubljen predel državljanov za bivanje in rekreacijo. Dobro okoljsko stanje morij je glavni element za trajnostno življenje, ne zgolj v morskem okolju (1);

| 2. | izraža veliko zaskrbljenost, ker morja Evrope trenutno niso v dobrem stanju, predvsem ker se mnogi staleži rib še vedno pretirano izkoriščajo, saj ulov presega največji trajnostni donos, ker vnašanje in koncentracija nevarnih in hranilnih snovi ter odpadkov, pa tudi količina tujih vrst in nematerialnih vnosov (hrup, svetloba in toplota), prepogosto presegajo okoljsko sprejemljive vrednosti in ker podnebne spremembe vse bolj bremenijo morske in obalne ekosisteme; |
| --- | --- |

2.

izraža veliko zaskrbljenost, ker morja Evrope trenutno niso v dobrem stanju, predvsem ker se mnogi staleži rib še vedno pretirano izkoriščajo, saj ulov presega največji trajnostni donos, ker vnašanje in koncentracija nevarnih in hranilnih snovi ter odpadkov, pa tudi količina tujih vrst in nematerialnih vnosov (hrup, svetloba in toplota), prepogosto presegajo okoljsko sprejemljive vrednosti in ker podnebne spremembe vse bolj bremenijo morske in obalne ekosisteme;

| 3. | se zaveda, da raznolike gospodarske dejavnosti trenutno še povečujejo pritisk na morja in bi dolgoročno ogrozile njihove temelje, če si ne bomo hkrati odločno prizadevali za dobro okoljsko stanje. Premajhna zaščita morij bi evropsko družbo v vsakem pogledu drago stala (2); |
| --- | --- |

3.

se zaveda, da raznolike gospodarske dejavnosti trenutno še povečujejo pritisk na morja in bi dolgoročno ogrozile njihove temelje, če si ne bomo hkrati odločno prizadevali za dobro okoljsko stanje. Premajhna zaščita morij bi evropsko družbo v vsakem pogledu drago stala (2);

| 4. | poudarja, da imajo tudi prihodnje generacije pravico do biološko raznovrstnega in dinamičnega morskega okolja, ki je varno, čisto, zdravo in produktivno; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da imajo tudi prihodnje generacije pravico do biološko raznovrstnega in dinamičnega morskega okolja, ki je varno, čisto, zdravo in produktivno;

| 5. | zato znova izraža pozitivno stališče o okvirni direktivi o morski strategiji iz leta 2008 kot stebru celostne pomorske politike EU, ki kot zavezujoč cilj določa vzpostavitev „dobrega okoljskega stanja“ do leta 2020 (3); |
| --- | --- |

5.

zato znova izraža pozitivno stališče o okvirni direktivi o morski strategiji iz leta 2008 kot stebru celostne pomorske politike EU, ki kot zavezujoč cilj določa vzpostavitev „dobrega okoljskega stanja“ do leta 2020 (3);

Stanje glede izvajanja okvirne direktive o morski strategiji

| 6. | ceni dosedanja velika prizadevanja držav članic za dosego dobrega okoljskega stanja, ki so potekala v tesnem časovnem okviru, zlasti za izvedbo začetnih presoj, določitve dobrega okoljskega stanja, določitve okoljskih ciljnih vrednosti ter vzpostavitev in izvajanje programov spremljanja; |
| --- | --- |

6.

ceni dosedanja velika prizadevanja držav članic za dosego dobrega okoljskega stanja, ki so potekala v tesnem časovnem okviru, zlasti za izvedbo začetnih presoj, določitve dobrega okoljskega stanja, določitve okoljskih ciljnih vrednosti ter vzpostavitev in izvajanje programov spremljanja;

| 7. | vendar izraža zaskrbljenost, ker so države članice, kot ugotavlja Komisija, določile cilje, ki na splošno še niso dovolj ambiciozni, natančni in skladni, in ker je zato težko odgovoriti na vprašanje, kako daleč je še do cilja (4); |
| --- | --- |

7.

vendar izraža zaskrbljenost, ker so države članice, kot ugotavlja Komisija, določile cilje, ki na splošno še niso dovolj ambiciozni, natančni in skladni, in ker je zato težko odgovoriti na vprašanje, kako daleč je še do cilja (4);

| 8. | pozdravlja skupno strategijo izvajanja, ki jo Komisija in države članice uresničujejo v usklajevalni skupini za pomorsko strategijo, in pričakuje, da bo omogočila boljše skupno razumevanje izvajanja okvirne direktive o morski strategiji. Komisijo poziva, naj kmalu predloži revidirana merila in metodološke standarde za dobro okoljsko stanje (2010/477/EU); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja skupno strategijo izvajanja, ki jo Komisija in države članice uresničujejo v usklajevalni skupini za pomorsko strategijo, in pričakuje, da bo omogočila boljše skupno razumevanje izvajanja okvirne direktive o morski strategiji. Komisijo poziva, naj kmalu predloži revidirana merila in metodološke standarde za dobro okoljsko stanje (2010/477/EU);

| 9. | opozarja, da morajo države članice v skladu z določbami okvirne direktive do konca leta 2015 pripraviti programe ukrepov, ki se bodo izvajali od leta 2016 dalje. Izrecno podpira zahtevo Komisije po postopni spremembi politike pri zaščiti morskega okolja in izraža prepričanje, da je treba v ta namen izkoristiti svetovanje o programih ukrepov (5); |
| --- | --- |

9.

opozarja, da morajo države članice v skladu z določbami okvirne direktive do konca leta 2015 pripraviti programe ukrepov, ki se bodo izvajali od leta 2016 dalje. Izrecno podpira zahtevo Komisije po postopni spremembi politike pri zaščiti morskega okolja in izraža prepričanje, da je treba v ta namen izkoristiti svetovanje o programih ukrepov (5);

| 10. | države članice poziva, naj določbe o izjemah iz okvirne direktive pri nadaljnjem izvajanju razlagajo restriktivno, da ne bo ogroženo doseganje dobrega okoljskega stanja; |
| --- | --- |

10.

države članice poziva, naj določbe o izjemah iz okvirne direktive pri nadaljnjem izvajanju razlagajo restriktivno, da ne bo ogroženo doseganje dobrega okoljskega stanja;

| 11. | poudarja, da bo uspeh pri doseganju dobrega okoljskega stanja morij do leta 2020 prinesel precejšnje gospodarske koristi in boljše življenjske pogoje v regijah v bližini obal, pa tudi tistih, ki so bolj oddaljene, neuspeh pa ima lahko hude negativne posledice za gospodarstvo. Tudi zato je treba v pripravo programov ukrepov vključiti vse lokalne in regionalne oblasti, ki morajo zagotoviti svoj prispevek; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bo uspeh pri doseganju dobrega okoljskega stanja morij do leta 2020 prinesel precejšnje gospodarske koristi in boljše življenjske pogoje v regijah v bližini obal, pa tudi tistih, ki so bolj oddaljene, neuspeh pa ima lahko hude negativne posledice za gospodarstvo. Tudi zato je treba v pripravo programov ukrepov vključiti vse lokalne in regionalne oblasti, ki morajo zagotoviti svoj prispevek;

Znanje

| 12. | ugotavlja, da so države članice vložile že veliko dela v pregled, analizo in oceno podatkov o morskih vodah, vendar opozarja, da znanost še vedno preslabo razume stanje morij in učinek antropogenih bremenilnih dejavnikov (6); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so države članice vložile že veliko dela v pregled, analizo in oceno podatkov o morskih vodah, vendar opozarja, da znanost še vedno preslabo razume stanje morij in učinek antropogenih bremenilnih dejavnikov (6);

| 13. | hkrati opominja, da luknje v znanju ne smejo biti ovira za razvoj konkretnih in ambicioznih programov ukrepov; |
| --- | --- |

13.

hkrati opominja, da luknje v znanju ne smejo biti ovira za razvoj konkretnih in ambicioznih programov ukrepov;

| 14. | izrecno podpira predloge Komisije za boljše usklajevanje med državami članicami pri zbiranju, analizi in ocenjevanju znanstvenih podatkov o morskem okolju na ravni Unije in na regionalni ravni; zlasti podpira spodbujanje izmenjave informacij med Evropsko agencijo za okolje, v okviru konvencij o regionalnih morjih in državami članicami ter boljšo povezavo z drugimi ocenami, ki so bile izvedene v okviru drugih predpisov EU; |
| --- | --- |

14.

izrecno podpira predloge Komisije za boljše usklajevanje med državami članicami pri zbiranju, analizi in ocenjevanju znanstvenih podatkov o morskem okolju na ravni Unije in na regionalni ravni; zlasti podpira spodbujanje izmenjave informacij med Evropsko agencijo za okolje, v okviru konvencij o regionalnih morjih in državami članicami ter boljšo povezavo z drugimi ocenami, ki so bile izvedene v okviru drugih predpisov EU;

| 15. | vse vpletene poziva, naj za raziskave morskega okolja bolje izkoristijo sredstva, ki so na voljo v evropskih programih za obdobje financiranja 2014–2020 (zlasti Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Obzorje 2020, Interreg); |
| --- | --- |

15.

vse vpletene poziva, naj za raziskave morskega okolja bolje izkoristijo sredstva, ki so na voljo v evropskih programih za obdobje financiranja 2014–2020 (zlasti Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Obzorje 2020, Interreg);

| 16. | meni, da bi bilo treba v prihodnje, npr. pri odobravanju dejavnosti na morju, tudi zasebne akterje pogosteje zavezati k temu, da zbirajo podatke o stanju morij in jih dajo na voljo za vključitev v druge podatkovne zbirke in za oceno za namene zaščite morskega okolja; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba v prihodnje, npr. pri odobravanju dejavnosti na morju, tudi zasebne akterje pogosteje zavezati k temu, da zbirajo podatke o stanju morij in jih dajo na voljo za vključitev v druge podatkovne zbirke in za oceno za namene zaščite morskega okolja;

Upravljanje

| 17. | se zaveda, da so za pripravo programov ukrepov za izvajanje okvirne direktive o morski strategiji pristojne in odgovorne države članice, vendar izraža prepričanje, da je učinkovita zaščita morij možna samo s skupnimi prizadevanji vseh ravni upravljanja, gospodarstva in civilne družbe, zato svoje pozive in pričakovanja naslavlja na vse vpletene akterje; |
| --- | --- |

17.

se zaveda, da so za pripravo programov ukrepov za izvajanje okvirne direktive o morski strategiji pristojne in odgovorne države članice, vendar izraža prepričanje, da je učinkovita zaščita morij možna samo s skupnimi prizadevanji vseh ravni upravljanja, gospodarstva in civilne družbe, zato svoje pozive in pričakovanja naslavlja na vse vpletene akterje;

| 18. | podpira dejstvo, da želi Komisija še naprej imeti aktivno vlogo pri analizi in oceni izvajanja v državah članicah; spodbuja jo, naj podpira, usklajuje in spodbuja povezovanje in upoštevanje vseh predpisov Unije, ki so pomembni za zaščito morja, vključno s programi financiranja; |
| --- | --- |

18.

podpira dejstvo, da želi Komisija še naprej imeti aktivno vlogo pri analizi in oceni izvajanja v državah članicah; spodbuja jo, naj podpira, usklajuje in spodbuja povezovanje in upoštevanje vseh predpisov Unije, ki so pomembni za zaščito morja, vključno s programi financiranja;

| 19. | izraža željo, da bi Komisija redno pripravljala poročila o oceni izvajanja okvirne direktive in da bi zlasti opredelila primere najboljše prakse. Za izmenjavo informacij o lokalnih rešitvah Odbor daje na voljo že ustanovljeno skupno tehnično platformo, namenjeno sodelovanju Evropskega odbora regij in Komisije na področju okolja; |
| --- | --- |

19.

izraža željo, da bi Komisija redno pripravljala poročila o oceni izvajanja okvirne direktive in da bi zlasti opredelila primere najboljše prakse. Za izmenjavo informacij o lokalnih rešitvah Odbor daje na voljo že ustanovljeno skupno tehnično platformo, namenjeno sodelovanju Evropskega odbora regij in Komisije na področju okolja;

| 20. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zelo veliko izkušenj in znanja, saj se soočajo s posledicami stanja morja, zato poziva, da se jih tesno in v ustrezni obliki vključi v pripravo nacionalnih programov ukrepov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zelo veliko izkušenj in znanja, saj se soočajo s posledicami stanja morja, zato poziva, da se jih tesno in v ustrezni obliki vključi v pripravo nacionalnih programov ukrepov;

| 21. | se zavzema za to, da se v skladu s pravili dobrega upravljanja pri razvoju programov ukrepov upoštevajo načela, kot so vključevanje, sodelovanje, preglednost, udeležba in politična usklajenost; |
| --- | --- |

21.

se zavzema za to, da se v skladu s pravili dobrega upravljanja pri razvoju programov ukrepov upoštevajo načela, kot so vključevanje, sodelovanje, preglednost, udeležba in politična usklajenost;

| 22. | pričakuje, da bodo države članice za pomoč zaprosile Unijo, če pride do problemov, za katere je pristojna, in da bo Unija sprejela pobude za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

22.

pričakuje, da bodo države članice za pomoč zaprosile Unijo, če pride do problemov, za katere je pristojna, in da bo Unija sprejela pobude za njihovo odpravo;

| 23. | z zaskrbljenostjo se seznanja z ugotovitvijo Komisije, da regionalni morski bazeni zaenkrat še ne sodelujejo dovolj, in izraža prepričanje, da bo skupno regionalno načrtovanje ukrepov v morskih bazenih odločilno za uspeh. V vodi namreč ni meja (7); |
| --- | --- |

23.

z zaskrbljenostjo se seznanja z ugotovitvijo Komisije, da regionalni morski bazeni zaenkrat še ne sodelujejo dovolj, in izraža prepričanje, da bo skupno regionalno načrtovanje ukrepov v morskih bazenih odločilno za uspeh. V vodi namreč ni meja (7);

| 24. | ceni velik pomen regionalnih sporazumov o zaščiti morja in meni, da so lahko tudi ustrezna podlaga za pripravo regionalno usklajenih ukrepov držav članic; poziva, naj se v to delo vključijo lokalne in regionalne oblasti. K regionalnemu sodelovanju lahko prispevajo tudi EZTS; |
| --- | --- |

24.

ceni velik pomen regionalnih sporazumov o zaščiti morja in meni, da so lahko tudi ustrezna podlaga za pripravo regionalno usklajenih ukrepov držav članic; poziva, naj se v to delo vključijo lokalne in regionalne oblasti. K regionalnemu sodelovanju lahko prispevajo tudi EZTS;

| 25. | spodbuja tudi k uporabi novih postopkov za čezmejno pomorsko prostorsko načrtovanje, tudi zato, da bo mogoče večji pritisk za izkoriščanje morij obvladovati v skladu s cilji zaščite morskega okolja. Pri tem je treba razmisliti o postopku za obvezne izravnalne ukrepe na morju (8); |
| --- | --- |

25.

spodbuja tudi k uporabi novih postopkov za čezmejno pomorsko prostorsko načrtovanje, tudi zato, da bo mogoče večji pritisk za izkoriščanje morij obvladovati v skladu s cilji zaščite morskega okolja. Pri tem je treba razmisliti o postopku za obvezne izravnalne ukrepe na morju (8);

| 26. | ugotavlja, da bo izvajanje okvirne direktive o morski strategiji EU in državam članicam omogočilo, da bodo lažje izpolnjevale zaveze iz mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da bo izvajanje okvirne direktive o morski strategiji EU in državam članicam omogočilo, da bodo lažje izpolnjevale zaveze iz mednarodnih sporazumov;

| 27. | spodbuja Komisijo, naj pripravi predloge za uresničevanje ciljev okvirne direktive o morski strategiji na območjih Sredozemlja in Črnega morja ter v vodah čezmorskih držav in na ozemljih držav članic, ki ne sodijo neposredno v področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

27.

spodbuja Komisijo, naj pripravi predloge za uresničevanje ciljev okvirne direktive o morski strategiji na območjih Sredozemlja in Črnega morja ter v vodah čezmorskih držav in na ozemljih držav članic, ki ne sodijo neposredno v področje uporabe te direktive;

| 28. | meni, da so makroregionalne strategije Unije in njene strategije za morske bazene dober okvir za to, da se zaščita morja vključi v obsežno regionalno sodelovanje (9); |
| --- | --- |

28.

meni, da so makroregionalne strategije Unije in njene strategije za morske bazene dober okvir za to, da se zaščita morja vključi v obsežno regionalno sodelovanje (9);

Splošne zahteve glede programov ukrepov

| 29. | poziva države članice, naj pri pripravi in izvajanju programov ukrepov upoštevajo pristop, ki temelji na ekosistemu, ter previdnostno načelo in načelo odgovornosti povzročitelja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj pri pripravi in izvajanju programov ukrepov upoštevajo pristop, ki temelji na ekosistemu, ter previdnostno načelo in načelo odgovornosti povzročitelja;

| 30. | opozarja, da naj bi različne ureditve in politike Unije neposredno ali posredno zagotovile zaščito morskega okolja, zato morajo biti zlasti določbe skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, okvirne direktive o vodah, direktiv o habitatih in o pticah (Natura 2000), pa tudi strategija za biotsko raznovrstnost in podnebna politika, usklajeni s programi ukrepov držav članic; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da naj bi različne ureditve in politike Unije neposredno ali posredno zagotovile zaščito morskega okolja, zato morajo biti zlasti določbe skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, okvirne direktive o vodah, direktiv o habitatih in o pticah (Natura 2000), pa tudi strategija za biotsko raznovrstnost in podnebna politika, usklajeni s programi ukrepov držav članic;

| 31. | predlaga, da se prednostno izvajajo ukrepi, navedeni v nadaljevanju besedila, pri čemer je treba upoštevati različna izhodišča in posebne pogoje v različnih morskih regijah ter zagotoviti sorazmernost, stroškovno učinkovitost in izvedljivost; |
| --- | --- |

31.

predlaga, da se prednostno izvajajo ukrepi, navedeni v nadaljevanju besedila, pri čemer je treba upoštevati različna izhodišča in posebne pogoje v različnih morskih regijah ter zagotoviti sorazmernost, stroškovno učinkovitost in izvedljivost;

Ukrepi za zaščito biotske raznovrstnosti, prehranjevalnih spletov in morskega dna (razvrstitev po deskriptorjih (D) iz okvirne direktive; tukaj D1, D4 in D6)

| 32. | opozarja na pomen, ki ga imajo zaščitena morska območja, opredeljena v mednarodnih, evropskih in nacionalnih sporazumih, za zaščito in ohranjanje morske biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

32.

opozarja na pomen, ki ga imajo zaščitena morska območja, opredeljena v mednarodnih, evropskih in nacionalnih sporazumih, za zaščito in ohranjanje morske biotske raznovrstnosti;

| 33. | izraža prepričanje, da je treba po opredelitvi teh območij pripraviti jasen sistem za zaščito in upravljanje, ki zagotavlja varstvo in ohranjanje ter okoljski donos zaščitenih območij; meni, da so omejitve v ribolovu in pomorskem rudarstvu nujne (npr. območja, kjer je izkoriščanje virov prepovedano, angl. No-take-Areas), tako da zaščita morskih območij ne bo ogrožena, temveč se bo povečala. Odbor se zavzema, da se vse omejitve pri uporabi virov sprejmejo na podlagi dialoga z vpletenimi panogami; |
| --- | --- |

33.

izraža prepričanje, da je treba po opredelitvi teh območij pripraviti jasen sistem za zaščito in upravljanje, ki zagotavlja varstvo in ohranjanje ter okoljski donos zaščitenih območij; meni, da so omejitve v ribolovu in pomorskem rudarstvu nujne (npr. območja, kjer je izkoriščanje virov prepovedano, angl. No-take-Areas), tako da zaščita morskih območij ne bo ogrožena, temveč se bo povečala. Odbor se zavzema, da se vse omejitve pri uporabi virov sprejmejo na podlagi dialoga z vpletenimi panogami;

| 34. | opominja, da je treba preveriti, ali sedanja zaščitena morska območja tvorijo skladno in reprezentativno mrežo, v kateri je ustrezno upoštevana raznolikost morskih ekosistemov; izraža prepričanje, da je čezmejno regionalno ustanavljanje in upravljanje takšnih območij cenejše in z okoljskega vidika donosnejše kot enostranski nacionalni ukrepi; |
| --- | --- |

34.

opominja, da je treba preveriti, ali sedanja zaščitena morska območja tvorijo skladno in reprezentativno mrežo, v kateri je ustrezno upoštevana raznolikost morskih ekosistemov; izraža prepričanje, da je čezmejno regionalno ustanavljanje in upravljanje takšnih območij cenejše in z okoljskega vidika donosnejše kot enostranski nacionalni ukrepi;

| 35. | se zavzema za določitev novih zaščitenih morskih območij, kjer je to potrebno za doseganje dobrega okoljskega stanja (10); |
| --- | --- |

35.

se zavzema za določitev novih zaščitenih morskih območij, kjer je to potrebno za doseganje dobrega okoljskega stanja (10);

| 36. | še vedno ocenjuje, da je treba natančneje raziskati možne posledice morskih dejavnosti na morska tla (ribolov, pa tudi polaganje plinovodov, kablov ipd.), nato pa razviti s tem povezane standarde in pravila; |
| --- | --- |

36.

še vedno ocenjuje, da je treba natančneje raziskati možne posledice morskih dejavnosti na morska tla (ribolov, pa tudi polaganje plinovodov, kablov ipd.), nato pa razviti s tem povezane standarde in pravila;

Ukrepi za zaščito pred neavtohtonimi vrstami (D2)

| 37. | opozarja na okoljska in ekonomska tveganja, ki so povezana s širjenjem tujerodnih vrst v evropskih morjih; zato načeloma pozdravlja uredbo o invazivnih tujerodnih vrstah in pričakuje, da bosta zlasti spremljanje in po potrebi prepoved antropogenega vnosa invazivnih vrst pripomogla k dobremu okoljskemu stanju; |
| --- | --- |

37.

opozarja na okoljska in ekonomska tveganja, ki so povezana s širjenjem tujerodnih vrst v evropskih morjih; zato načeloma pozdravlja uredbo o invazivnih tujerodnih vrstah in pričakuje, da bosta zlasti spremljanje in po potrebi prepoved antropogenega vnosa invazivnih vrst pripomogla k dobremu okoljskemu stanju;

| 38. | države članice poziva, naj pripravijo sezame tujerodnih in invazivnih vrst, jih medsebojno uskladijo in na tej podlagi čezmejno sodelujejo pri teh prizadevanjih; |
| --- | --- |

38.

države članice poziva, naj pripravijo sezame tujerodnih in invazivnih vrst, jih medsebojno uskladijo in na tej podlagi čezmejno sodelujejo pri teh prizadevanjih;

| 39. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija ratificirala in izvaja konvencijo Mednarodne pomorske organizacije o upravljanju balastnih voda; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija ratificirala in izvaja konvencijo Mednarodne pomorske organizacije o upravljanju balastnih voda;

| 40. | poziva k temu, naj se v odprtih akvakulturnih sistemih gojijo samo domorodne vrste; |
| --- | --- |

40.

poziva k temu, naj se v odprtih akvakulturnih sistemih gojijo samo domorodne vrste;

Ukrepi za zaščito vrst, ki se lovijo v komercialne namene (D3)

| 41. | opozarja, da ima ribolov za mnoge obalne regije v Uniji še vedno velik gospodarski in kulturni pomen; se zaveda, da obstajajo različne vrste ribolova, ter poudarja, da je treba različne ekonomske potrebe skupne ribiške politike uskladiti z okoljskimi zahtevami morskega okolja; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da ima ribolov za mnoge obalne regije v Uniji še vedno velik gospodarski in kulturni pomen; se zaveda, da obstajajo različne vrste ribolova, ter poudarja, da je treba različne ekonomske potrebe skupne ribiške politike uskladiti z okoljskimi zahtevami morskega okolja;

| 42. | zato je podprl reformo skupne ribiške politike in zdaj pričakuje, da bodo novi cilji, zlasti omejitve, zastavljeni tako, da se bodo populacije vrst, ki se lovijo v komercialne namene, obnovile ali se ohranile v številu, višjem od največjega trajnostnega donosa. Ravno tako pričakuje, da bodo uveljavljene zahteve glede iztovarjanja in da bodo učinkovito nadzorovane (11); |
| --- | --- |

42.

zato je podprl reformo skupne ribiške politike in zdaj pričakuje, da bodo novi cilji, zlasti omejitve, zastavljeni tako, da se bodo populacije vrst, ki se lovijo v komercialne namene, obnovile ali se ohranile v številu, višjem od največjega trajnostnega donosa. Ravno tako pričakuje, da bodo uveljavljene zahteve glede iztovarjanja in da bodo učinkovito nadzorovane (11);

| 43. | poziva, naj se sredstva Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo uporabijo tako, da ne bodo ovirala doseganja ciljev okvirne direktive o morski strategiji. Med drugim se zavzema za uporabo novih selektivnih načinov ribolova, ki zmanjšujejo prilov in smrtnost teh živali (tudi ptičev) in varujejo življenjski prostor na morskem dnu; |
| --- | --- |

43.

poziva, naj se sredstva Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo uporabijo tako, da ne bodo ovirala doseganja ciljev okvirne direktive o morski strategiji. Med drugim se zavzema za uporabo novih selektivnih načinov ribolova, ki zmanjšujejo prilov in smrtnost teh živali (tudi ptičev) in varujejo življenjski prostor na morskem dnu;

Ukrepi za preprečevanje evtrofikacije (D5)

| 44. | opominja, da je prekomerna obogatitev s hranilnimi snovmi v različnih predelih evropskih morij hud okoljski problem; |
| --- | --- |

44.

opominja, da je prekomerna obogatitev s hranilnimi snovmi v različnih predelih evropskih morij hud okoljski problem;

| 45. | meni, da je treba pri skorajšnji reviziji direktive o nitratih in njenem izvajanju močno zmanjšati vnos gnojil; v okviru skupne kmetijske politike si je treba prizadevati za uporabo alternativnih in manj škodljivih načinov gnojenja; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba pri skorajšnji reviziji direktive o nitratih in njenem izvajanju močno zmanjšati vnos gnojil; v okviru skupne kmetijske politike si je treba prizadevati za uporabo alternativnih in manj škodljivih načinov gnojenja;

| 46. | se zavzema za veliko širše spodbujanje ekološke pridelave, da bo njen delež leta 2020 presegel 10 %; |
| --- | --- |

46.

se zavzema za veliko širše spodbujanje ekološke pridelave, da bo njen delež leta 2020 presegel 10 %;

| 47. | poziva k uradni prepovedi poljedelstva in uporabe gnojil v bližini voda, tako da bo mogoče močno zmanjšati vnos hranilnih snovi v vode in s tem v morsko okolje; |
| --- | --- |

47.

poziva k uradni prepovedi poljedelstva in uporabe gnojil v bližini voda, tako da bo mogoče močno zmanjšati vnos hranilnih snovi v vode in s tem v morsko okolje;

| 48. | poziva k temu, naj se odprti sistemi akvakulture v evropskih morskih vodah dovolijo samo, če vnosi hranilnih snovi, ki jih povzročijo, ne ogrožajo cilja dobrega okoljskega stanja (12); |
| --- | --- |

48.

poziva k temu, naj se odprti sistemi akvakulture v evropskih morskih vodah dovolijo samo, če vnosi hranilnih snovi, ki jih povzročijo, ne ogrožajo cilja dobrega okoljskega stanja (12);

| 49. | meni, da morajo zahteve iz dogovora o območjih nadzora nad emisijami žvepla (angl. Sulphur Emission Control Areas) veljati za vse morske regije EU, in pričakuje, da si bodo Komisija in države članice tudi v prihodnje intenzivno prizadevale za uvedbo območij nadzora nad emisijami NOx (angl. NOx Emission Control Areas); |
| --- | --- |

49.

meni, da morajo zahteve iz dogovora o območjih nadzora nad emisijami žvepla (angl. Sulphur Emission Control Areas) veljati za vse morske regije EU, in pričakuje, da si bodo Komisija in države članice tudi v prihodnje intenzivno prizadevale za uvedbo območij nadzora nad emisijami NOx (angl. NOx Emission Control Areas);

Ukrepi za zmanjšanje obremenitve z onesnaževali (D8, D9)

| 50. | opominja, da uvajanje najrazličnejših nevarnih snovi, posamezno in skupaj, škodljivo vpliva na življenje v morju ter ogroža tudi človeka, saj pride do njega preko prehranjevalne verige. Zato meni, da sta ničelni vnos nevarnih snovi do leta 2020, ki je določen kot cilj, in izvajanje že sprejetih sporazumov odločilnega pomena; |
| --- | --- |

50.

opominja, da uvajanje najrazličnejših nevarnih snovi, posamezno in skupaj, škodljivo vpliva na življenje v morju ter ogroža tudi človeka, saj pride do njega preko prehranjevalne verige. Zato meni, da sta ničelni vnos nevarnih snovi do leta 2020, ki je določen kot cilj, in izvajanje že sprejetih sporazumov odločilnega pomena;

| 51. | opozarja, da je zaradi vse večjega onesnaženja obal s parafinom zaradi splakovanja zbiralnikov na morju nujna prepoved takšnega čiščenja; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da je zaradi vse večjega onesnaženja obal s parafinom zaradi splakovanja zbiralnikov na morju nujna prepoved takšnega čiščenja;

| 52. | se zavzema za revizijo mejnih vrednosti za oljne odpadne vode (z ladij, zaradi črpanja nafte, iz industrijskih naprav); |
| --- | --- |

52.

se zavzema za revizijo mejnih vrednosti za oljne odpadne vode (z ladij, zaradi črpanja nafte, iz industrijskih naprav);

| 53. | ponavlja poziv k evropskemu akcijskemu načrtu za odlaganje (predvsem shranjevanje in uničenje) streliva na morskem dnu, ki predstavlja vse večjo nevarnost za ladje, dejavnosti na morju in turizem; |
| --- | --- |

53.

ponavlja poziv k evropskemu akcijskemu načrtu za odlaganje (predvsem shranjevanje in uničenje) streliva na morskem dnu, ki predstavlja vse večjo nevarnost za ladje, dejavnosti na morju in turizem;

| 54. | znova zavzema stališče, da je treba zmanjšati onesnaževanje morij pri samem viru (proizvodnja in potrošnja), vendar meni, da je treba tudi spodbujati ukrepe, kot je „četrto čiščenje“ v čistilnih napravah, ki lahko zmanjšajo mikroonesnaževala v odpadnih vodah. Poleg tega se blata iz čistilnih naprav ne sme več odlagati na kmetijske površine; |
| --- | --- |

54.

znova zavzema stališče, da je treba zmanjšati onesnaževanje morij pri samem viru (proizvodnja in potrošnja), vendar meni, da je treba tudi spodbujati ukrepe, kot je „četrto čiščenje“ v čistilnih napravah, ki lahko zmanjšajo mikroonesnaževala v odpadnih vodah. Poleg tega se blata iz čistilnih naprav ne sme več odlagati na kmetijske površine;

| 55. | opozarja, da tankerji z enojnim trupom, ki pomenijo veliko tveganje, še vedno plujejo v evropskih vodah, in poziva k strogemu nadzoru in še strožjim določbam za odpravo s tem povezanih nevarnosti; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da tankerji z enojnim trupom, ki pomenijo veliko tveganje, še vedno plujejo v evropskih vodah, in poziva k strogemu nadzoru in še strožjim določbam za odpravo s tem povezanih nevarnosti;

| 56. | izraža prepričanje, da je treba pregledati strategije zasilnih pristanišč za zavarovanje nasedlih ladij, zlasti tistih z nevarnim tovorom, in poskrbeti za zadostne zmogljivosti za preprečevanje nesreč v teh primerih, pa tudi v okolici vse večjega števila vetrnih elektrarn na morju. Pri tem je bistvenega pomena regionalno in čezmejno usklajevanje; |
| --- | --- |

56.

izraža prepričanje, da je treba pregledati strategije zasilnih pristanišč za zavarovanje nasedlih ladij, zlasti tistih z nevarnim tovorom, in poskrbeti za zadostne zmogljivosti za preprečevanje nesreč v teh primerih, pa tudi v okolici vse večjega števila vetrnih elektrarn na morju. Pri tem je bistvenega pomena regionalno in čezmejno usklajevanje;

Ukrepi za zmanjšanje odpadkov v morju (D10)

| 57. | se zavzema za splošno prepoved odlaganja odpadkov v morje, načeloma tudi za prepoved zažiganja, saj tega ni mogoče nadzorovati. Stroški odlaganja na kopnem bi morali biti kot pavšalni znesek vključeni v pristaniške pristojbine; |
| --- | --- |

57.

se zavzema za splošno prepoved odlaganja odpadkov v morje, načeloma tudi za prepoved zažiganja, saj tega ni mogoče nadzorovati. Stroški odlaganja na kopnem bi morali biti kot pavšalni znesek vključeni v pristaniške pristojbine;

| 58. | meni, da bi bilo treba spodbujati prizadevanja ribičev, ki lovijo morske odpadke, zlasti z brezplačnim odstranjevanjem odpadkov v pristaniščih in diferenciacijo pristaniških pristojbin); |
| --- | --- |

58.

meni, da bi bilo treba spodbujati prizadevanja ribičev, ki lovijo morske odpadke, zlasti z brezplačnim odstranjevanjem odpadkov v pristaniščih in diferenciacijo pristaniških pristojbin);

| 59. | glede na dramatično onesnaževanje morij s plastičnimi odpadki poziva k večjim prizadevanjem za preprečevanje proizvodnje in recikliranje plastike; od držav članic pričakuje, da bodo odločno uveljavljale predvsem nova pravila za omejitev, pa tudi za prepoved uporabe plastičnih vrečk (13); |
| --- | --- |

59.

glede na dramatično onesnaževanje morij s plastičnimi odpadki poziva k večjim prizadevanjem za preprečevanje proizvodnje in recikliranje plastike; od držav članic pričakuje, da bodo odločno uveljavljale predvsem nova pravila za omejitev, pa tudi za prepoved uporabe plastičnih vrečk (13);

| 60. | podpira dejavnosti, kot je pobuda „očistimo plažo“, zlasti na obalah in plažah Evrope, saj lahko te – poleg konkretnih koristi – pripomorejo k ozaveščanju in učenju o okolju; |
| --- | --- |

60.

podpira dejavnosti, kot je pobuda „očistimo plažo“, zlasti na obalah in plažah Evrope, saj lahko te – poleg konkretnih koristi – pripomorejo k ozaveščanju in učenju o okolju;

| 61. | se zaveda, da ima mikroplastika hude posledice za živa bitja v morju, zato kot prvi korak poziva k prepovedi uporabe mikroplastike v kozmetičnih izdelkih in čistilih, ki bi veljala za vso EU; |
| --- | --- |

61.

se zaveda, da ima mikroplastika hude posledice za živa bitja v morju, zato kot prvi korak poziva k prepovedi uporabe mikroplastike v kozmetičnih izdelkih in čistilih, ki bi veljala za vso EU;

Ukrepi za zmanjšanje uvajanja energije v morje (D11)

| 62. | opozarja, da uvajanje energije v morje (hrup, svetloba, toplota, sevanje) očitno vpliva na morsko okolje, posledice pa je treba nujno bolje raziskati; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da uvajanje energije v morje (hrup, svetloba, toplota, sevanje) očitno vpliva na morsko okolje, posledice pa je treba nujno bolje raziskati;

| 63. | meni, da bi bilo treba najprej določiti mednarodna merila in standarde za kartiranje hrupa, nato pa še kataster hrupa za morja Evropske unije. Cilj mora biti določitev pravnih norm in mejnih vrednosti za zmanjšanje hrupa v morskem okolju; |
| --- | --- |

63.

meni, da bi bilo treba najprej določiti mednarodna merila in standarde za kartiranje hrupa, nato pa še kataster hrupa za morja Evropske unije. Cilj mora biti določitev pravnih norm in mejnih vrednosti za zmanjšanje hrupa v morskem okolju;

| 64. | poziva k temu, da se na varovanih območjih (tudi varovalnih pasih) že zdaj prepovejo prakse, ki povzročajo še posebej veliko hrupa in za katere je dokazano, da negativno vplivajo na nekatere vrste; |
| --- | --- |

64.

poziva k temu, da se na varovanih območjih (tudi varovalnih pasih) že zdaj prepovejo prakse, ki povzročajo še posebej veliko hrupa in za katere je dokazano, da negativno vplivajo na nekatere vrste;

| 65. | se zavzema za spodbujanje alternativnih seizmičnih raziskav in alternativnega pristopa h gradnji vetrnih elektrarn na morju; |
| --- | --- |

65.

se zavzema za spodbujanje alternativnih seizmičnih raziskav in alternativnega pristopa h gradnji vetrnih elektrarn na morju;

Sklepne ugotovitve

| 66. | poudarja, da sta obveščanje in dialog s prebivalstvom odločilna za uspešno zaščito morij. Zato države članice poziva, naj pri pripravi svežnjev ukrepov predvidijo dovolj časa in sredstev za javna posvetovanja, ter ponuja sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da sta obveščanje in dialog s prebivalstvom odločilna za uspešno zaščito morij. Zato države članice poziva, naj pri pripravi svežnjev ukrepov predvidijo dovolj časa in sredstev za javna posvetovanja, ter ponuja sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti;

| 67. | še naprej podpira izvedbo evropskega dneva pomorstva, za katerega pričakuje, da bo v prihodnjih letih kot forum za znanstvene in politične izmenjave, tudi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, pripomogel k uspešnemu izvajanju okvirne direktive o morski strategiji. |
| --- | --- |

67.

še naprej podpira izvedbo evropskega dneva pomorstva, za katerega pričakuje, da bo v prihodnjih letih kot forum za znanstvene in politične izmenjave, tudi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, pripomogel k uspešnemu izvajanju okvirne direktive o morski strategiji.

V Bruslju, 3. junija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  UL C 206, 29.8.2006, str. 5.

2

(3)  UL C 206, 29.8.2006, str. 5; UL C 172, 5.7.2008, str. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Glej opombo 4.

5

(6)  UL C 62, 2.3.2013, str. 44.

6

(7)  UL C 104, 2.4.2011, str. 47.

7

(8)  UL C 415, 20.11.2014, str. 9.

8

(9)  UL C 391, 18.12.2012, str. 1.

9

(10)  UL C 172, 5.7.2008, str. 34.

10

(11)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

11

(12)  UL C 391, 18.12.2012, str. 84.

12

(13)  UL C 356, 5.12.2013, str. 30; UL C 280, 27.9.2013, str. 44.

13

---

| 7.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 260/12

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja

(2015/C 260/03)

| Poročevalec | Hans JANSSEN (NL/EPP), župan Oisterwijka |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja
  COM(2014) 335 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015
  COM(2015) 44 final |

Poročevalec

Hans JANSSEN (NL/EPP), župan Oisterwijka

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja

COM(2014) 335 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015

COM(2015) 44 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvodna opomba

| 1. | To mnenje se nanaša na sporočilo Komisije z naslovom „Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja“ (1), ki obravnava vlogo Evropske unije v prizadevanjih Združenih narodov za oblikovanje novega programa reform za obdobje po letu 2015. Poleg tega mnenje obravnava tudi sporočilo Komisije Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 o mehanizmih izvajanja tega programa reform. To sporočilo je v bistvu nadaljevanje poglavja 5 prvega sporočila. |
| --- | --- |

1.

To mnenje se nanaša na sporočilo Komisije z naslovom „Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja“ (1), ki obravnava vlogo Evropske unije v prizadevanjih Združenih narodov za oblikovanje novega programa reform za obdobje po letu 2015. Poleg tega mnenje obravnava tudi sporočilo Komisije Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 o mehanizmih izvajanja tega programa reform. To sporočilo je v bistvu nadaljevanje poglavja 5 prvega sporočila.

Splošne ugotovitve

| 2. | pozdravlja zavezanost Komisije, da aktivno in konstruktivno prispeva k sprejetju novega, ambicioznega in nujnega program reform za obdobje po letu 2015, ki bo podlaga za obravnavo več ključnih izzivov na svetovni ravni; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zavezanost Komisije, da aktivno in konstruktivno prispeva k sprejetju novega, ambicioznega in nujnega program reform za obdobje po letu 2015, ki bo podlaga za obravnavo več ključnih izzivov na svetovni ravni;

| 3. | pozdravlja tudi pripravljenost EU in njenih držav članic, da si z vsemi partnerji in zainteresiranimi stranmi prizadevajo za dosego soglasja glede programa reform. OR se strinja, da gre za edinstveno priložnost za obnovljeno in okrepljeno sodelovanje mednarodne skupnosti, kakor je opredeljeno v sporočilu o svetovnem partnerstvu; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja tudi pripravljenost EU in njenih držav članic, da si z vsemi partnerji in zainteresiranimi stranmi prizadevajo za dosego soglasja glede programa reform. OR se strinja, da gre za edinstveno priložnost za obnovljeno in okrepljeno sodelovanje mednarodne skupnosti, kakor je opredeljeno v sporočilu o svetovnem partnerstvu;

| 4. | se strinja s stališčem Komisije, da bi moral program temeljiti na pravicah in biti tesno povezan z načeli dobrega upravljanja, demokracije in pravne države. To se odlično ujema s predhodnim sporočilom z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ in s tem povezanim mnenjem OR (2); |
| --- | --- |

4.

se strinja s stališčem Komisije, da bi moral program temeljiti na pravicah in biti tesno povezan z načeli dobrega upravljanja, demokracije in pravne države. To se odlično ujema s predhodnim sporočilom z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ in s tem povezanim mnenjem OR (2);

| 5. | odobrava, da se načela univerzalnosti uporabijo za predlagane prednostne naloge in cilje, čeprav bi bilo treba upoštevati okoliščine, možnosti in stopnjo razvoja posameznih držav, hkrati pa se zaveda, da se bo mogoče soočiti z izzivi samo z vključenostjo in sodelovanjem vseh akterjev; to vključuje tudi določene zahteve od držav članic glede njihovega medsebojnega sodelovanja in prispevka k delu na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

5.

odobrava, da se načela univerzalnosti uporabijo za predlagane prednostne naloge in cilje, čeprav bi bilo treba upoštevati okoliščine, možnosti in stopnjo razvoja posameznih držav, hkrati pa se zaveda, da se bo mogoče soočiti z izzivi samo z vključenostjo in sodelovanjem vseh akterjev; to vključuje tudi določene zahteve od držav članic glede njihovega medsebojnega sodelovanja in prispevka k delu na mednarodni ravni;

| 6. | pozdravlja, da se je do zdaj ta program dobro pripravljal, tudi v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, in poudarja, da je treba to posvetovanje razviti v pravo sodelovanje, ki ne bo trajalo samo do vrha septembra 2015, tj. generalne skupščine Združenih narodov, pač pa se bo nadaljevalo z izvajanjem in spremljanjem programa reform; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da se je do zdaj ta program dobro pripravljal, tudi v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, in poudarja, da je treba to posvetovanje razviti v pravo sodelovanje, ki ne bo trajalo samo do vrha septembra 2015, tj. generalne skupščine Združenih narodov, pač pa se bo nadaljevalo z izvajanjem in spremljanjem programa reform;

Prednostne naloge

| 7. | priznava pomen vseh tematskih prednostnih nalog, ki jih Evropska komisija navaja v sporočilu, in ugotavlja, da so se medtem cilji na ravni Združenih narodov spremenili, pri čemer se je ohranilo bistvo prednostnih nalog, ki jih navaja Evropska komisija; želi v zvezi s tem, da bi se ohranil poseben cilj za uresničitev „vključujočih, varnih, odpornih in trajnostnih mest in naselij“. Močna urbanizacija na svetovni ravni, ki se bo nedvomno nadaljevala tudi v prihodnjih desetletjih, in njeni učinki na okoliška podeželska območja opravičujejo ohranitev te posebne prednostne naloge. Tudi v Evropi moramo to uresničiti; |
| --- | --- |

7.

priznava pomen vseh tematskih prednostnih nalog, ki jih Evropska komisija navaja v sporočilu, in ugotavlja, da so se medtem cilji na ravni Združenih narodov spremenili, pri čemer se je ohranilo bistvo prednostnih nalog, ki jih navaja Evropska komisija; želi v zvezi s tem, da bi se ohranil poseben cilj za uresničitev „vključujočih, varnih, odpornih in trajnostnih mest in naselij“. Močna urbanizacija na svetovni ravni, ki se bo nedvomno nadaljevala tudi v prihodnjih desetletjih, in njeni učinki na okoliška podeželska območja opravičujejo ohranitev te posebne prednostne naloge. Tudi v Evropi moramo to uresničiti;

| 8. | ugotavlja, da je v točki 3.2 sporočila Komisije glede „trajnostnih mest in naselij“ preveč poudarka na „izzivih za trajnostni razvoj“. Mesta so tudi gonilo rasti (3) in prispevajo k povečanju potenciala za domače vire in s tem finančni osnovi za doseganje drugih ciljev; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je v točki 3.2 sporočila Komisije glede „trajnostnih mest in naselij“ preveč poudarka na „izzivih za trajnostni razvoj“. Mesta so tudi gonilo rasti (3) in prispevajo k povečanju potenciala za domače vire in s tem finančni osnovi za doseganje drugih ciljev;

| 9. | ugotavlja, da je Komisija tako kot Združeni narodi izbrala omejeno število ciljev, zlasti iz komunikacijskih razlogov. Ravno zato je bilo predlagano njihovo povezovanje. Poleg tega Komisija pravilno opozarja na tesno medsebojno povezavo prednostnih nalog in ustreznih „ciljnih tem“ in da je treba upoštevati te povezave; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je Komisija tako kot Združeni narodi izbrala omejeno število ciljev, zlasti iz komunikacijskih razlogov. Ravno zato je bilo predlagano njihovo povezovanje. Poleg tega Komisija pravilno opozarja na tesno medsebojno povezavo prednostnih nalog in ustreznih „ciljnih tem“ in da je treba upoštevati te povezave;

| 10. | v zvezi s tem ponovno poudarja pomen teritorialnega pristopa k razvoju. Medsebojna povezanost številnih ciljev in težav, na katere se nanašajo, zahteva celovit pristop in skladno geografsko in administrativno obravnavo. Ta vidik v sporočilu ni dovolj poudarjen. V okviru prispevka k delu na tem področju bi lahko EU izkoristila sporočilo Komisije o krepitvi lokalnih organov v partnerskih državah (COM (2013) 280 final), v katerem se teritorialni pristop k razvoju opisuje kot dolgotrajni proces, ki poteka od spodaj navzgor in v okviru katerega različni lokalni akterji skupaj določajo prednostne naloge ter načrtujejo in izvajajo razvojne strategije. Takšen pristop je nujen, če želimo izkoristiti vse znanje, sredstva, zmogljivosti in prizadevanja lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem ponovno poudarja pomen teritorialnega pristopa k razvoju. Medsebojna povezanost številnih ciljev in težav, na katere se nanašajo, zahteva celovit pristop in skladno geografsko in administrativno obravnavo. Ta vidik v sporočilu ni dovolj poudarjen. V okviru prispevka k delu na tem področju bi lahko EU izkoristila sporočilo Komisije o krepitvi lokalnih organov v partnerskih državah (COM (2013) 280 final), v katerem se teritorialni pristop k razvoju opisuje kot dolgotrajni proces, ki poteka od spodaj navzgor in v okviru katerega različni lokalni akterji skupaj določajo prednostne naloge ter načrtujejo in izvajajo razvojne strategije. Takšen pristop je nujen, če želimo izkoristiti vse znanje, sredstva, zmogljivosti in prizadevanja lokalnih skupnosti;

Vključenost lokalne in regionalne ravni

| 11. | meni, da Komisija pravilno za izhodišče postavlja zavezanost in sodelovanje vseh akterjev, da bi program reform uspel. Za številne od teh prednostnih nalog bo potrebna zaveza na lokalni in regionalni ravni, tako v smislu politike in odločanja kot načrtovanja in izvajanja. To ni mesto za ločeno obravnavo vseh prednostnih nalog in „ciljnih tem“, vendar bi lahko ob prenosu na lokalno in regionalno raven vsebino tega sporočila še okrepili. OR poziva k nadaljevanju procesa „lokalizacije agende za obdobje po letu 2015“, med drugim v okviru dialoga z nacionalnimi in mednarodnimi združenji lokalnih in regionalnih oblasti, ter je pripravljen k temu prispevati; |
| --- | --- |

11.

meni, da Komisija pravilno za izhodišče postavlja zavezanost in sodelovanje vseh akterjev, da bi program reform uspel. Za številne od teh prednostnih nalog bo potrebna zaveza na lokalni in regionalni ravni, tako v smislu politike in odločanja kot načrtovanja in izvajanja. To ni mesto za ločeno obravnavo vseh prednostnih nalog in „ciljnih tem“, vendar bi lahko ob prenosu na lokalno in regionalno raven vsebino tega sporočila še okrepili. OR poziva k nadaljevanju procesa „lokalizacije agende za obdobje po letu 2015“, med drugim v okviru dialoga z nacionalnimi in mednarodnimi združenji lokalnih in regionalnih oblasti, ter je pripravljen k temu prispevati;

| 12. | pozdravlja, da Komisija priznava potrebo po pristopu upravljanja na več ravneh in se strinja s Komisijo, da je treba za uspeh svetovnega partnerstva politike na nacionalni in podnacionalni ravni usmeriti v uresničenje ciljev trajnostnega razvoja, tako na domači kot mednarodni ravni. OR v zvezi s tem poudarja pomen načela subsidiarnosti, ki velja v EU; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da Komisija priznava potrebo po pristopu upravljanja na več ravneh in se strinja s Komisijo, da je treba za uspeh svetovnega partnerstva politike na nacionalni in podnacionalni ravni usmeriti v uresničenje ciljev trajnostnega razvoja, tako na domači kot mednarodni ravni. OR v zvezi s tem poudarja pomen načela subsidiarnosti, ki velja v EU;

| 13. | poudarja, da je za optimalno uporabo vseh ravni oblasti in njihovega učinkovitega sodelovanja potreben dialog med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Najprej je treba opredeliti cilje, kazalnike in naloge na državni ravni, izbrati ukrepe in jih izvajati, nato pa jih spremljati in ocenjevati, da bi jih lahko na podlagi izkušenj še izboljšali. V sporočilu so lokalne in regionalne oblasti v glavnem obravnavane kot izključno izvedbeni organ; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je za optimalno uporabo vseh ravni oblasti in njihovega učinkovitega sodelovanja potreben dialog med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Najprej je treba opredeliti cilje, kazalnike in naloge na državni ravni, izbrati ukrepe in jih izvajati, nato pa jih spremljati in ocenjevati, da bi jih lahko na podlagi izkušenj še izboljšali. V sporočilu so lokalne in regionalne oblasti v glavnem obravnavane kot izključno izvedbeni organ;

| 14. | zato meni, da je treba ponovno poudariti politično vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, kakor je ustrezno navedena v sporočilu Komisije COM(2013) 280 final. Lokalne in regionalne oblasti preučujejo ukrepe in sprejemajo politične odločitve ter so pristojne za izvajanje nekaterih vidikov nacionalnih politik; |
| --- | --- |

14.

zato meni, da je treba ponovno poudariti politično vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, kakor je ustrezno navedena v sporočilu Komisije COM(2013) 280 final. Lokalne in regionalne oblasti preučujejo ukrepe in sprejemajo politične odločitve ter so pristojne za izvajanje nekaterih vidikov nacionalnih politik;

| 15. | zato – ne da bi postavljal pod vprašaj pomen same odgovornosti – izraža pomisleke v zvezi s točko 3 sporočila (Odgovornost), ki lokalnim organom nalaga „ključno vlogo“ pri nadzoru (med drugim) nacionalnih organov in njihovega sprejemanja odgovornosti. meni namreč, da ne gre za ustrezno razumevanje odnosov znotraj različni ravni oblasti, in želi predvsem okrepiti sodelovanje in usklajeno delovanje javnih organov kot celote; |
| --- | --- |

15.

zato – ne da bi postavljal pod vprašaj pomen same odgovornosti – izraža pomisleke v zvezi s točko 3 sporočila (Odgovornost), ki lokalnim organom nalaga „ključno vlogo“ pri nadzoru (med drugim) nacionalnih organov in njihovega sprejemanja odgovornosti. meni namreč, da ne gre za ustrezno razumevanje odnosov znotraj različni ravni oblasti, in želi predvsem okrepiti sodelovanje in usklajeno delovanje javnih organov kot celote;

Napredek, spremljanje in odgovornost

| 16. | se strinja, da mora prihodnji okvir temeljiti na odgovornosti, transparentnosti in jasnih merilih za ocenjevanje napredka, ki mora biti učinkovito. Strinja se tudi s stališčem Komisije, da imajo pri tem sodelovanje, odgovornost ter kakovostni predpisi in institucije ključni pomen; |
| --- | --- |

16.

se strinja, da mora prihodnji okvir temeljiti na odgovornosti, transparentnosti in jasnih merilih za ocenjevanje napredka, ki mora biti učinkovito. Strinja se tudi s stališčem Komisije, da imajo pri tem sodelovanje, odgovornost ter kakovostni predpisi in institucije ključni pomen;

| 17. | poudarja, da je za ustrezno spremljanje napredka treba najprej določiti jasne cilje in naloge. Kakor je navedeno v prvem sporočilu, je treba pri tem upoštevati različne nacionalne okoliščine. V sporočilu se ravno tako pravilno ugotavlja, da je treba „delo na ciljni ravni, vključno s kazalniki, zasnovati tako, da bo zagotovilo potrebno preobrazbo v vseh državah na različnih ravneh razvoja, kar bi omogočilo dosego univerzalnih ciljev“. Ali drugače povedano: raznolikost ne more biti izgovor za neuresničevanje obljub; medsebojna odvisnost vseh strani tega ne dopušča. Zato je potrebna resnična odgovornost na horizontalni ravni med državami; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je za ustrezno spremljanje napredka treba najprej določiti jasne cilje in naloge. Kakor je navedeno v prvem sporočilu, je treba pri tem upoštevati različne nacionalne okoliščine. V sporočilu se ravno tako pravilno ugotavlja, da je treba „delo na ciljni ravni, vključno s kazalniki, zasnovati tako, da bo zagotovilo potrebno preobrazbo v vseh državah na različnih ravneh razvoja, kar bi omogočilo dosego univerzalnih ciljev“. Ali drugače povedano: raznolikost ne more biti izgovor za neuresničevanje obljub; medsebojna odvisnost vseh strani tega ne dopušča. Zato je potrebna resnična odgovornost na horizontalni ravni med državami;

| 18. | poudarja, da se okoliščine ne razlikujejo samo med državami, temveč tudi znotraj posameznih držav, zaradi česar je treba upravičeno prilagoditi kazalnike, pristop in cilje. To mora biti predmet razprave med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Tudi tukaj je nujna odgovornost na horizontalni ravni in sicer med lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Učenje drug od drugega s pomočjo meril uspešnosti, medsebojnih strokovnih pregledov itd., kakor je navedeno v drugem sporočilu, je pogosto boljši pristop kot odgovornost na vertikalni ravni in kazni; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da se okoliščine ne razlikujejo samo med državami, temveč tudi znotraj posameznih držav, zaradi česar je treba upravičeno prilagoditi kazalnike, pristop in cilje. To mora biti predmet razprave med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Tudi tukaj je nujna odgovornost na horizontalni ravni in sicer med lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Učenje drug od drugega s pomočjo meril uspešnosti, medsebojnih strokovnih pregledov itd., kakor je navedeno v drugem sporočilu, je pogosto boljši pristop kot odgovornost na vertikalni ravni in kazni;

| 19. | meni, da bo uspeh programa reform delno odvisen od široke podpore in pripravljenosti vseh akterjev na vseh ravneh, da se zanjo zavzamejo. Pomembna sta tudi sodelovanje in odgovornost lokalne in regionalne ravni. Lokalne in regionalne oblasti so pripravljene sprejeti to zavezo in prispevati k zbiranju podatkov za spremljanje in nadaljnje izvajanje reform. Pri tem imajo idealno vlogo nacionalna in mednarodna združenja lokalnih in regionalnih oblasti. OR poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo količina zbranih podatkov ustrezala cilju in da bo to zbiranje stroškovno in časovno učinkovito; |
| --- | --- |

19.

meni, da bo uspeh programa reform delno odvisen od široke podpore in pripravljenosti vseh akterjev na vseh ravneh, da se zanjo zavzamejo. Pomembna sta tudi sodelovanje in odgovornost lokalne in regionalne ravni. Lokalne in regionalne oblasti so pripravljene sprejeti to zavezo in prispevati k zbiranju podatkov za spremljanje in nadaljnje izvajanje reform. Pri tem imajo idealno vlogo nacionalna in mednarodna združenja lokalnih in regionalnih oblasti. OR poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo količina zbranih podatkov ustrezala cilju in da bo to zbiranje stroškovno in časovno učinkovito;

| 20. | zato se strinja s Komisijo, da je treba nujno izboljšati uporabo obstoječih podatkov. Zbiranje podatkov bi bilo treba čim bolj vključiti v obstoječe strukture, ki bi jih bilo treba po potrebi okrepiti. Pri tem imamo v mislih matične urade, katastre, gospodarske zbornice, davčne organe itd.; |
| --- | --- |

20.

zato se strinja s Komisijo, da je treba nujno izboljšati uporabo obstoječih podatkov. Zbiranje podatkov bi bilo treba čim bolj vključiti v obstoječe strukture, ki bi jih bilo treba po potrebi okrepiti. Pri tem imamo v mislih matične urade, katastre, gospodarske zbornice, davčne organe itd.;

Novo svetovno partnerstvo

| 21. | poudarja, da tako obsežen program zahteva cel niz mehanizmov izvajanja: finančnih in nefinančnih, pravno zavezujočih in prostovoljnih, vladnih, tehnoloških in znanstvenih, industrijskih, mehanizmov nevladnih organizacij, ekonomskih, kot je pojem pravične trgovine itd. Podpira zavezo Komisije, da bo zagotovila kombinacijo različnih mehanizmov, in se v tem mnenju osredotoča na nekatere vidike, ki so posebnega pomena za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da tako obsežen program zahteva cel niz mehanizmov izvajanja: finančnih in nefinančnih, pravno zavezujočih in prostovoljnih, vladnih, tehnoloških in znanstvenih, industrijskih, mehanizmov nevladnih organizacij, ekonomskih, kot je pojem pravične trgovine itd. Podpira zavezo Komisije, da bo zagotovila kombinacijo različnih mehanizmov, in se v tem mnenju osredotoča na nekatere vidike, ki so posebnega pomena za lokalne in regionalne oblasti;

| 22. | v drugem sporočilu se pravilno poudarja, da bi novo svetovno partnerstvo moralo osvoboditi razvojni potencial lokalnih oblasti in lokalnih zainteresiranih strani ter da bi bilo treba povečati usklajenost različnih ravni – svetovne, nacionalne, regionalne in lokalne. Za to pa so potrebne močne lokalne in regionalne oblasti, kar zahteva legitimnost in jasno opredeljeno pristojnost in odgovornost, tj. popolno decentralizacijo. V sporočilu bi moral biti ta vidik bolj poudarjen, ko se zavzema za učinkovit pravni okvir; |
| --- | --- |

22.

v drugem sporočilu se pravilno poudarja, da bi novo svetovno partnerstvo moralo osvoboditi razvojni potencial lokalnih oblasti in lokalnih zainteresiranih strani ter da bi bilo treba povečati usklajenost različnih ravni – svetovne, nacionalne, regionalne in lokalne. Za to pa so potrebne močne lokalne in regionalne oblasti, kar zahteva legitimnost in jasno opredeljeno pristojnost in odgovornost, tj. popolno decentralizacijo. V sporočilu bi moral biti ta vidik bolj poudarjen, ko se zavzema za učinkovit pravni okvir;

| 23. | poudarja, da je za uresničevanje odgovornosti treba zagotoviti tudi potrebna sredstva. To bi lahko potekalo v obliki prenosov sredstev z nacionalne na lokalne in regionalne oblasti, vključili pa bi lahko tudi mobilizacijo lokalnih in regionalnih virov, npr. lokalnih in regionalnih davkov. To je še en vidik prave decentralizacije. Tudi v zvezi s tem so mehanizmi izvajanja – mobilizacija domačih virov poleg mednarodne podpore – po mnenju OR preveč osredotočeni na nacionalno raven; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je za uresničevanje odgovornosti treba zagotoviti tudi potrebna sredstva. To bi lahko potekalo v obliki prenosov sredstev z nacionalne na lokalne in regionalne oblasti, vključili pa bi lahko tudi mobilizacijo lokalnih in regionalnih virov, npr. lokalnih in regionalnih davkov. To je še en vidik prave decentralizacije. Tudi v zvezi s tem so mehanizmi izvajanja – mobilizacija domačih virov poleg mednarodne podpore – po mnenju OR preveč osredotočeni na nacionalno raven;

| 24. | meni, da mehanizmi izvajanja vključujejo tudi tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti. V številnih državah decentralizacije še ni ali pa je premajhna, kar pomeni, da je pogosto tudi zmogljivost lokalnih in regionalnih oblasti omejena. OR zato meni, da je tem državam nujno treba ponuditi znatno in trajno podporo za tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti, da bi lahko lokalna in regionalna raven ustrezno prispevali k programu reform. Uspeh ali neuspeh na tej ravni močno vpliva na to, kako javnost vidi oblast kot celoto. OR se strinja s Komisijo, da morajo vsi partnerji v okviru mednarodnega sodelovanja bolj podpreti krepitev zmogljivosti, in poziva EU, naj močneje podpre krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti v partnerskih državah; |
| --- | --- |

24.

meni, da mehanizmi izvajanja vključujejo tudi tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti. V številnih državah decentralizacije še ni ali pa je premajhna, kar pomeni, da je pogosto tudi zmogljivost lokalnih in regionalnih oblasti omejena. OR zato meni, da je tem državam nujno treba ponuditi znatno in trajno podporo za tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti, da bi lahko lokalna in regionalna raven ustrezno prispevali k programu reform. Uspeh ali neuspeh na tej ravni močno vpliva na to, kako javnost vidi oblast kot celoto. OR se strinja s Komisijo, da morajo vsi partnerji v okviru mednarodnega sodelovanja bolj podpreti krepitev zmogljivosti, in poziva EU, naj močneje podpre krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti v partnerskih državah;

| 25. | vidi decentralizirano sodelovanje kot pomemben način za krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti. Izmenjava znanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ima dodano vrednost tako znotraj EU kot med drugimi bolj razvitimi državami pri uresničevanju programa reform. OR opozarja na svoja predhodna mnenja (4) in poziva Komisijo, naj „decentralizirano sodelovanje“ doda med mehanizme izvajanja. Decentralizirano sodelovanje trenutno predstavlja le 0,3 % proračuna Komisije za razvoj. OR priporoča, da se ga poveča; |
| --- | --- |

25.

vidi decentralizirano sodelovanje kot pomemben način za krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti. Izmenjava znanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ima dodano vrednost tako znotraj EU kot med drugimi bolj razvitimi državami pri uresničevanju programa reform. OR opozarja na svoja predhodna mnenja (4) in poziva Komisijo, naj „decentralizirano sodelovanje“ doda med mehanizme izvajanja. Decentralizirano sodelovanje trenutno predstavlja le 0,3 % proračuna Komisije za razvoj. OR priporoča, da se ga poveča;

| 26. | ponuja svoje vire, ki so mu na voljo, za uresničitev programa reform ter prispevek k stalni izmenjavi s tem povezanih stališč, znanja in izkušenj: platformo za informacije in razprave (portal) lokalnih in regionalnih oblasti za razvoj (5), atlas decentraliziranega sodelovanja, polletni dialog o decentraliziranem sodelovanju („Assises“) in dva mednarodna foruma: Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP); |
| --- | --- |

26.

ponuja svoje vire, ki so mu na voljo, za uresničitev programa reform ter prispevek k stalni izmenjavi s tem povezanih stališč, znanja in izkušenj: platformo za informacije in razprave (portal) lokalnih in regionalnih oblasti za razvoj (5), atlas decentraliziranega sodelovanja, polletni dialog o decentraliziranem sodelovanju („Assises“) in dva mednarodna foruma: Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP);

| 27. | poudarja, da bo za uresničitev programa reform potrebna velika podpora javnosti. Institucije ne bodo zmogle same, tudi če bodo poleg javnih organov vključena tudi podjetja, znanstvena središča in nevladne organizacije. Pomena lokalne ravni se ne sme zanemariti. V Evropi v zadnjih letih po številnih vaseh in mestih potekajo dejavnosti v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja. V Evropi do zdaj obstaja 1  200 mest pravične trgovine (6), imamo pa tudi prvo regijo pravične trgovine. Že več desetletij obstajajo partnerstva in sporazumi o pobratenju med evropskimi občinami in občinami iz drugih delov sveta, ki pospešujejo vključevanje, razumevanje in vpogled v mednarodne odnose, v številnih krajih pa lokalne in regionalne oblasti pomagajo k oblikovanju evropskega leta za razvoj 2015. OR priporoča, da se tudi v prihodnje uporablja ta mreža, da bi vključili državljane v program reform in tako dosegli njihovo sodelovanje, sprejemanje, odgovornost, vključenost in njihov prispevek k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bo za uresničitev programa reform potrebna velika podpora javnosti. Institucije ne bodo zmogle same, tudi če bodo poleg javnih organov vključena tudi podjetja, znanstvena središča in nevladne organizacije. Pomena lokalne ravni se ne sme zanemariti. V Evropi v zadnjih letih po številnih vaseh in mestih potekajo dejavnosti v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja. V Evropi do zdaj obstaja 1  200 mest pravične trgovine (6), imamo pa tudi prvo regijo pravične trgovine. Že več desetletij obstajajo partnerstva in sporazumi o pobratenju med evropskimi občinami in občinami iz drugih delov sveta, ki pospešujejo vključevanje, razumevanje in vpogled v mednarodne odnose, v številnih krajih pa lokalne in regionalne oblasti pomagajo k oblikovanju evropskega leta za razvoj 2015. OR priporoča, da se tudi v prihodnje uporablja ta mreža, da bi vključili državljane v program reform in tako dosegli njihovo sodelovanje, sprejemanje, odgovornost, vključenost in njihov prispevek k trajnostnemu razvoju;

| 28. | meni, da je program reform celovit, ambiciozen in nujen. Za njegovo uresničenje bodo morali vsi prevzeti obveznost – na vseh ravneh in v vseh delih sveta. Lokalne in regionalne oblasti v Evropi so pripravljene pri tem sodelovati. |
| --- | --- |

28.

meni, da je program reform celovit, ambiciozen in nujen. Za njegovo uresničenje bodo morali vsi prevzeti obveznost – na vseh ravneh in v vseh delih sveta. Lokalne in regionalne oblasti v Evropi so pripravljene pri tem sodelovati.

V Bruslju, 3. junija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  Na primer CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA.

6

---

| 7.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 260/17

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje pravične trgovine na lokalni in regionalni ravni v Evropi

(2015/C 260/04)

| Poročevalka | Barbara DUDEN (DE/PES), članica odbora za evropske zadeve v mestni skupščini Hamburga |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | |

Poročevalka

Barbara DUDEN (DE/PES), članica odbora za evropske zadeve v mestni skupščini Hamburga

Referenčni dokument

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2014 o predlogu za evropsko leto razvoja (2015) (1). Leto ne bi smelo služiti zgolj temu, da se na splošno poudari razvojna politika Unije in da se jo približa državljanom EU, temveč zlasti, da se sprejme ambiciozen pristop k pravični trgovini, ki je lahko merilo za usklajenost razvojne politike; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2014 o predlogu za evropsko leto razvoja (2015) (1). Leto ne bi smelo služiti zgolj temu, da se na splošno poudari razvojna politika Unije in da se jo približa državljanom EU, temveč zlasti, da se sprejme ambiciozen pristop k pravični trgovini, ki je lahko merilo za usklajenost razvojne politike;

| 2. | opozarja na prejšnja mnenja in dejavnosti OR, ki poudarjajo poseben pomen lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovo vlogo pri zunanjepolitični dejavnosti EU (2); |
| --- | --- |

2.

opozarja na prejšnja mnenja in dejavnosti OR, ki poudarjajo poseben pomen lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovo vlogo pri zunanjepolitični dejavnosti EU (2);

| 3. | poudarja osrednji pomen skladnosti politik EU v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter opozarja, da ima Evropska unija vodilno vlogo pri oblikovanju in izvajanju skladnosti politik na področju razvoja; zlasti opozarja na medsebojno dopolnjevanje trgovinske in razvojne politike ter poudarja, da je treba OR v zvezi s tem priznati kot spodbujevalca in koordinatorja razvojnih prizadevanj lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

3.

poudarja osrednji pomen skladnosti politik EU v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter opozarja, da ima Evropska unija vodilno vlogo pri oblikovanju in izvajanju skladnosti politik na področju razvoja; zlasti opozarja na medsebojno dopolnjevanje trgovinske in razvojne politike ter poudarja, da je treba OR v zvezi s tem priznati kot spodbujevalca in koordinatorja razvojnih prizadevanj lokalnih in regionalnih oblasti;

| 4. | želi spomniti, da je Evropski parlament že leta 2006 v resoluciji o pravični trgovini in razvoju pozval k usklajevanju pravične trgovine ter k umestitvi tega koncepta v vsa področja politik na ravni EU (3). Komisija se je na resolucijo odzvala s sporočilom „Prispevek k trajnostnemu razvoju: vloga pravične trgovine in nevladnih sistemov zagotavljanja trajnosti, povezanih s trgovino“ (4), ki je bilo objavljeno 5. maja 2009 in ki naj bi privedlo do resnične strategije EU za pravično trgovino; |
| --- | --- |

4.

želi spomniti, da je Evropski parlament že leta 2006 v resoluciji o pravični trgovini in razvoju pozval k usklajevanju pravične trgovine ter k umestitvi tega koncepta v vsa področja politik na ravni EU (3). Komisija se je na resolucijo odzvala s sporočilom „Prispevek k trajnostnemu razvoju: vloga pravične trgovine in nevladnih sistemov zagotavljanja trajnosti, povezanih s trgovino“ (4), ki je bilo objavljeno 5. maja 2009 in ki naj bi privedlo do resnične strategije EU za pravično trgovino;

| 5. | opozarja na prejšnje mnenje (5) Odbora, v katerih je priznal vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v politiki trgovanja z izdelki pravične trgovine, ter poziva k skupni evropski strategiji na področju pravične trgovine za lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

5.

opozarja na prejšnje mnenje (5) Odbora, v katerih je priznal vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v politiki trgovanja z izdelki pravične trgovine, ter poziva k skupni evropski strategiji na področju pravične trgovine za lokalne in regionalne oblasti.

| 6. | zagovarja vzpostavitev razvojnega okvira, ki bi spodbujal razvojne in trajnostne cilje ter v ta proces vključil lokalne in regionalne oblasti (6); |
| --- | --- |

6.

zagovarja vzpostavitev razvojnega okvira, ki bi spodbujal razvojne in trajnostne cilje ter v ta proces vključil lokalne in regionalne oblasti (6);

| 7. | se strinja s poročilom Evropskega parlamenta o pripravi svetovnega razvojnega okvira za obdobje po letu 2015 (7), v katerem poziva „k oblikovanju novega svetovnega okvira, ki bo ustvaril bolj pravično in trajnostno trgovinsko shemo, temelječo na dialogu, preglednosti in spoštovanju ter bo stremel k večji pravičnosti v mednarodni trgovini“; |
| --- | --- |

7.

se strinja s poročilom Evropskega parlamenta o pripravi svetovnega razvojnega okvira za obdobje po letu 2015 (7), v katerem poziva „k oblikovanju novega svetovnega okvira, ki bo ustvaril bolj pravično in trajnostno trgovinsko shemo, temelječo na dialogu, preglednosti in spoštovanju ter bo stremel k večji pravičnosti v mednarodni trgovini“;

Ozadje

| 8. | ugotavlja, da sta se v preteklem desetletju močno okrepila obseg trgovine z izdelki z oznako pravične trgovine ter podpora pravični trgovini na lokalni in regionalni ravni v EU. Tako je na primer danes v Evropi več kot 1  500 mest pravične trgovine (to število se je v zadnjih petih letih podvojilo), poleg tega pa je pojem „regij pravične trgovine“ vse bolj priljubljen; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da sta se v preteklem desetletju močno okrepila obseg trgovine z izdelki z oznako pravične trgovine ter podpora pravični trgovini na lokalni in regionalni ravni v EU. Tako je na primer danes v Evropi več kot 1  500 mest pravične trgovine (to število se je v zadnjih petih letih podvojilo), poleg tega pa je pojem „regij pravične trgovine“ vse bolj priljubljen;

| 9. | opozarja na naslednjo opredelitev pravične trgovine, ki sta jo sprejeli Svetovna organizacija pravične trgovine (World Fair Trade Organisation) in Mednarodna organizacija za označevanje izdelkov pravične trgovine (Fairtrade Labelling Organisations International, oziroma sedaj Fairtrade International): „Pravična trgovina je partnerstvo za trgovino, ki temelji na dialogu, preglednosti in spoštovanju ter se zavzema za več enakosti v mednarodni trgovini. Prispeva k trajnostnemu razvoju z zagotavljanjem boljših pogojev za trgovino marginaliziranim proizvajalcem in delavcem, zlasti z juga, ter skrbi za zaščito njihovih pravic. Organizacije pravične trgovine, ki uživajo podporo potrošnikov, se dejavno vključujejo v podporo proizvajalcev, ukrepe za povečanje ozaveščenosti ter v kampanje za spremembo pravil in praks konvencionalne mednarodne trgovine“ (Listina načel pravične trgovine, 2009); |
| --- | --- |

9.

opozarja na naslednjo opredelitev pravične trgovine, ki sta jo sprejeli Svetovna organizacija pravične trgovine (World Fair Trade Organisation) in Mednarodna organizacija za označevanje izdelkov pravične trgovine (Fairtrade Labelling Organisations International, oziroma sedaj Fairtrade International): „Pravična trgovina je partnerstvo za trgovino, ki temelji na dialogu, preglednosti in spoštovanju ter se zavzema za več enakosti v mednarodni trgovini. Prispeva k trajnostnemu razvoju z zagotavljanjem boljših pogojev za trgovino marginaliziranim proizvajalcem in delavcem, zlasti z juga, ter skrbi za zaščito njihovih pravic. Organizacije pravične trgovine, ki uživajo podporo potrošnikov, se dejavno vključujejo v podporo proizvajalcev, ukrepe za povečanje ozaveščenosti ter v kampanje za spremembo pravil in praks konvencionalne mednarodne trgovine“ (Listina načel pravične trgovine, 2009);

| 10. | poudarja, da se Odbor strinja s Komisijo, da je treba ohraniti prostovoljno naravo pravične trgovine ter primerljivih sistemov trajnosti na ravni EU (8); |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se Odbor strinja s Komisijo, da je treba ohraniti prostovoljno naravo pravične trgovine ter primerljivih sistemov trajnosti na ravni EU (8);

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Nujnost strategije EU za pravično trgovino

| 11. | zagovarja pripravo evropske strategije za pravično trgovino, ki bi spodbujala skladen in usklajen pristop k pravični trgovini na vseh področjih politik EU, zlasti pa na področju trgovine, razvoja ter trajnostne potrošnje in proizvodnje; |
| --- | --- |

11.

zagovarja pripravo evropske strategije za pravično trgovino, ki bi spodbujala skladen in usklajen pristop k pravični trgovini na vseh področjih politik EU, zlasti pa na področju trgovine, razvoja ter trajnostne potrošnje in proizvodnje;

| 12. | z zanimanjem pričakuje pred kratkim napovedano sporočilo o trgovini in poziva Komisijo, naj ob tej priložnosti tudi opiše konkretne ukrepe, ki jih načrtuje za napredek pri uresničevanju skladnega okvira EU za pravično trgovino; |
| --- | --- |

12.

z zanimanjem pričakuje pred kratkim napovedano sporočilo o trgovini in poziva Komisijo, naj ob tej priložnosti tudi opiše konkretne ukrepe, ki jih načrtuje za napredek pri uresničevanju skladnega okvira EU za pravično trgovino;

| 13. | poudarja, da mora taka strategija spodbujati aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju ter vključiti tudi druge pomembne akterje, kot so Evropski parlament, Evropska služba za zunanje delovanje ter Evropski ekonomsko-socialni odbor. V ta namen bi bilo mogoče preučiti ustanovitev medinstitucionalne delovne skupine, ki bi usklajevala ukrepe na tem področju z vidika skladnosti ter zagotovila dopolnjevanje ustreznih pobud in politik EU; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora taka strategija spodbujati aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju ter vključiti tudi druge pomembne akterje, kot so Evropski parlament, Evropska služba za zunanje delovanje ter Evropski ekonomsko-socialni odbor. V ta namen bi bilo mogoče preučiti ustanovitev medinstitucionalne delovne skupine, ki bi usklajevala ukrepe na tem področju z vidika skladnosti ter zagotovila dopolnjevanje ustreznih pobud in politik EU;

Pravična trgovina v zavesti državljanov

| 14. | pozdravlja zadnjo raziskavo Eurobarometra (9), ki kaže, da je polovica državljanov EU pripravljena porabiti več denarja za izdelke iz pravične trgovine; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zadnjo raziskavo Eurobarometra (9), ki kaže, da je polovica državljanov EU pripravljena porabiti več denarja za izdelke iz pravične trgovine;

| 15. | ugotavlja, da se kljub večjemu priznavanju in podpori pravične trgovine v Evropi stopnja poznavanja tega koncepta med različnimi državami članicami EU ter znotraj njih močno razlikuje. Medtem ko oznako pravične trgovine v zahodni in severni Evropi pozna več kot 50 % prebivalstva, kar je sorazmerno veliko, pa je le-ta v večini držav vzhodne in srednje Evrope še precej neznana. Strategija EU za pravično trgovino bi poleg tega pozitivno vplivala na države kandidatke; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da se kljub večjemu priznavanju in podpori pravične trgovine v Evropi stopnja poznavanja tega koncepta med različnimi državami članicami EU ter znotraj njih močno razlikuje. Medtem ko oznako pravične trgovine v zahodni in severni Evropi pozna več kot 50 % prebivalstva, kar je sorazmerno veliko, pa je le-ta v večini držav vzhodne in srednje Evrope še precej neznana. Strategija EU za pravično trgovino bi poleg tega pozitivno vplivala na države kandidatke;

| 16. | poudarja, da bi bilo treba izkoristiti razpoložljiva mednarodna partnerstva (med mesti) v EU, Evropi in po svetu, da se poveča ozaveščenost o pravični trgovini in izmenjavi dobrih praks na lokalni in regionalni ravni. V zvezi s tem je treba podpreti in spodbujati zlasti prizadevanja organizacij civilne družbe v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi bilo treba izkoristiti razpoložljiva mednarodna partnerstva (med mesti) v EU, Evropi in po svetu, da se poveča ozaveščenost o pravični trgovini in izmenjavi dobrih praks na lokalni in regionalni ravni. V zvezi s tem je treba podpreti in spodbujati zlasti prizadevanja organizacij civilne družbe v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 17. | meni, da je zelo pomembno spodbujanje izobraževanja potrošnikov v EU, zlasti v šolah pa tudi v okviru zunajšolskih dejavnosti izobraževanja, in sicer v sodelovanju z obstoječimi pobudami na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

17.

meni, da je zelo pomembno spodbujanje izobraževanja potrošnikov v EU, zlasti v šolah pa tudi v okviru zunajšolskih dejavnosti izobraževanja, in sicer v sodelovanju z obstoječimi pobudami na lokalni in regionalni ravni;

Javna naročila

| 18. | pozdravlja revidirano direktivo EU o javnih naročilih, ki omogoča uvedbo meril pravične trgovine v javnih naročilih. Javni naročniki se tako sedaj lažje zanesejo na prostovoljne oznake in sisteme certificiranja, s katerimi pri javnem naročanju upoštevajo vidike trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja revidirano direktivo EU o javnih naročilih, ki omogoča uvedbo meril pravične trgovine v javnih naročilih. Javni naročniki se tako sedaj lažje zanesejo na prostovoljne oznake in sisteme certificiranja, s katerimi pri javnem naročanju upoštevajo vidike trajnostnega razvoja;

| 19. | poziva Komisijo, naj pripravi konkretne smernice, ki bodo na praktičen način pojasnile ter s tem spodbujale pravično trgovino skupaj z drugimi socialnimi merili pri javnem naročanju; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj pripravi konkretne smernice, ki bodo na praktičen način pojasnile ter s tem spodbujale pravično trgovino skupaj z drugimi socialnimi merili pri javnem naročanju;

| 20. | izraža zadovoljstvo zaradi vse večjega zanimanja, ki ga lokalne skupnosti v Evropi izkazujejo za trajnostno proizvodnjo hrane, zlasti povpraševanja po lokalno proizvedenih živilih. Ta pristop, ki ga OR pozdravlja, odlično dopolnjuje potrošnjo izdelkov iz pravične trgovine, kar kažejo številne regionalne in lokalne pobude na tem področju; |
| --- | --- |

20.

izraža zadovoljstvo zaradi vse večjega zanimanja, ki ga lokalne skupnosti v Evropi izkazujejo za trajnostno proizvodnjo hrane, zlasti povpraševanja po lokalno proizvedenih živilih. Ta pristop, ki ga OR pozdravlja, odlično dopolnjuje potrošnjo izdelkov iz pravične trgovine, kar kažejo številne regionalne in lokalne pobude na tem področju;

| 21. | meni, da je koristno, da imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo primere javnih naročil, v katerih se upoštevajo socialna in etična merila. Tudi v zvezi s tem bi morala Komisija spodbujati tesnejše sodelovanje med lokalnimi oblastmi: na primer pri pripravi skupnih meril in smernic, pri pogajanjih z dobavitelji ter dolgoročnih dobavnih pogodbah kot tudi pri usklajenem nadzoru oddaje javnih naročil z vidika ekoloških, socialnih in etičnih meril; |
| --- | --- |

21.

meni, da je koristno, da imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo primere javnih naročil, v katerih se upoštevajo socialna in etična merila. Tudi v zvezi s tem bi morala Komisija spodbujati tesnejše sodelovanje med lokalnimi oblastmi: na primer pri pripravi skupnih meril in smernic, pri pogajanjih z dobavitelji ter dolgoročnih dobavnih pogodbah kot tudi pri usklajenem nadzoru oddaje javnih naročil z vidika ekoloških, socialnih in etičnih meril;

| 22. | predlaga, da lokalne in regionalne oblasti tesno sodelujejo z različnimi deležniki, kot so na primer univerze, šole ali bolnišnice, na določenem področju. Pri tem je zlasti pomembna obveščenost uradnikov za javna naročila o možnostih uporabe meril trajnosti v njihovih razpisih, da bi se ta merila tudi uporabljala; poudarja, da je te informacije mogoče razširjati prek centrov znanja. Centri znanja lahko pomagajo lokalnim in regionalnim oblastem ter podjetjem pri izvajanju pravičnih postopkov javnih naročil tako, da delujejo kot ponudniki znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

22.

predlaga, da lokalne in regionalne oblasti tesno sodelujejo z različnimi deležniki, kot so na primer univerze, šole ali bolnišnice, na določenem področju. Pri tem je zlasti pomembna obveščenost uradnikov za javna naročila o možnostih uporabe meril trajnosti v njihovih razpisih, da bi se ta merila tudi uporabljala; poudarja, da je te informacije mogoče razširjati prek centrov znanja. Centri znanja lahko pomagajo lokalnim in regionalnim oblastem ter podjetjem pri izvajanju pravičnih postopkov javnih naročil tako, da delujejo kot ponudniki znanja in izkušenj;

| 23. | predlaga, da države članice v svojih pravnih sistemih predvidijo možnost, da se v javna naročila vključijo merila, ki dajejo prednost izdelkom pravične trgovine; |
| --- | --- |

23.

predlaga, da države članice v svojih pravnih sistemih predvidijo možnost, da se v javna naročila vključijo merila, ki dajejo prednost izdelkom pravične trgovine;

| 24. | poleg tega opozarja, da je lahko na primer ustanovitev osrednje nabavne organizacije ali nabavne platforme dobra možnost, da se na lokalni in regionalni ravni omogoči enostavno naročanje izdelkov pravične trgovine. Take pobude lahko poenostavijo javno nabavo izdelkov iz pravične trgovine, saj različne lokalne skupnosti med seboj usklajujejo naročila in dobavo ter imajo tako koristi od nižjih stroškov; |
| --- | --- |

24.

poleg tega opozarja, da je lahko na primer ustanovitev osrednje nabavne organizacije ali nabavne platforme dobra možnost, da se na lokalni in regionalni ravni omogoči enostavno naročanje izdelkov pravične trgovine. Take pobude lahko poenostavijo javno nabavo izdelkov iz pravične trgovine, saj različne lokalne skupnosti med seboj usklajujejo naročila in dobavo ter imajo tako koristi od nižjih stroškov;

| 25. | pozdravlja obstoječa prizadevanja institucij EU, ki se znotraj lastnih struktur zavzemajo za pravično trgovino, na primer prek potrošnje izdelkov iz pravične trgovine v okviru dogodkov, ki jih organizira EU, ter poziva k sistematični uporabi takih pristopov. Institucije EU morajo dajati dober zgled. Spodbujati bi morale potrošnjo izdelkov iz pravične trgovine pri javnih organih, pa tudi v okviru dogodkov, ki jih organizira EU; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja obstoječa prizadevanja institucij EU, ki se znotraj lastnih struktur zavzemajo za pravično trgovino, na primer prek potrošnje izdelkov iz pravične trgovine v okviru dogodkov, ki jih organizira EU, ter poziva k sistematični uporabi takih pristopov. Institucije EU morajo dajati dober zgled. Spodbujati bi morale potrošnjo izdelkov iz pravične trgovine pri javnih organih, pa tudi v okviru dogodkov, ki jih organizira EU;

Prispevek k „pravičnemu podjetništvu“

| 26. | meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti spodbujajo podjetja iz svoje regije, da v svojo poslovno prakso vključijo načela pravične trgovine in družbene odgovornosti. Na primer, lokalne hotele in restavracije lahko spodbudijo k nabavi izdelkov pravične trgovine. Poleg tega bi lahko pozvale k pripravi kodeksa ravnanja v zvezi s pravično trgovino, ki bi veljal za podjetja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti spodbujajo podjetja iz svoje regije, da v svojo poslovno prakso vključijo načela pravične trgovine in družbene odgovornosti. Na primer, lokalne hotele in restavracije lahko spodbudijo k nabavi izdelkov pravične trgovine. Poleg tega bi lahko pozvale k pripravi kodeksa ravnanja v zvezi s pravično trgovino, ki bi veljal za podjetja na lokalni in regionalni ravni;

| 27. | predlaga, da pravična trgovina postane naloga v okviru spodbujanja gospodarstva in del strategij družbene odgovornosti ustreznih nacionalnih podjetniških združenj. Sočasno bi bilo mogoče s podporo EU razvijati in spodbujati pobude z več deležniki (npr. pobude trajnostne trgovine v različnih državah članicah (Sustainable Trade Initiative) ali fundacija za pravično tekstilno industrijo (Fair Wear Fundation)) ali priznane oznake (npr. Fairtrade); |
| --- | --- |

27.

predlaga, da pravična trgovina postane naloga v okviru spodbujanja gospodarstva in del strategij družbene odgovornosti ustreznih nacionalnih podjetniških združenj. Sočasno bi bilo mogoče s podporo EU razvijati in spodbujati pobude z več deležniki (npr. pobude trajnostne trgovine v različnih državah članicah (Sustainable Trade Initiative) ali fundacija za pravično tekstilno industrijo (Fair Wear Fundation)) ali priznane oznake (npr. Fairtrade);

| 28. | opozarja, da bi bilo mogoče pri podpori malih in srednjih podjetij ter ustanavljanju novih podjetij v okviru javnih skladov, kot je na primer Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), uporabljati merila pravične trgovine. Še en korak v to smer bi bila organizacija sejmov pravične trgovine, kakršen je na primer v Dortmundu, ki je trenutno največji sejem pravične trgovine za strokovno in širšo javnost na nemško govorečem območju; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da bi bilo mogoče pri podpori malih in srednjih podjetij ter ustanavljanju novih podjetij v okviru javnih skladov, kot je na primer Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), uporabljati merila pravične trgovine. Še en korak v to smer bi bila organizacija sejmov pravične trgovine, kakršen je na primer v Dortmundu, ki je trenutno največji sejem pravične trgovine za strokovno in širšo javnost na nemško govorečem območju;

Podpora prizadevanj na lokalni in regionalni ravni za spodbujanje pravične trgovine

| 29. | predlaga, da se v zvezi z razširitvijo pojma regij pravične trgovine preveri, v kakšnem obsegu bi lahko primer „prestolnice pravične trgovine“ v Nemčiji, ki temelji na pobudi „evropske prestolnice kulture“, pomenil spodbude evropskim skupnostim in regijam pri uveljavljanju pravične trgovine. Taka pobuda bi morala zlasti upoštevati posebne izzive v srednje- in vzhodnoevropskih državah članicah; |
| --- | --- |

29.

predlaga, da se v zvezi z razširitvijo pojma regij pravične trgovine preveri, v kakšnem obsegu bi lahko primer „prestolnice pravične trgovine“ v Nemčiji, ki temelji na pobudi „evropske prestolnice kulture“, pomenil spodbude evropskim skupnostim in regijam pri uveljavljanju pravične trgovine. Taka pobuda bi morala zlasti upoštevati posebne izzive v srednje- in vzhodnoevropskih državah članicah;

| 30. | izraža prepričanje, da bi nagrada „evropska prestolnica/regija pravične trgovine“ lokalnim in regionalnim oblastem zagotovila dodatno motivacijo, da s pomočjo pobud o pravični trgovini postanejo prepoznavne na čezregionalni oziroma mednarodni ravni. Ta pobuda bi morala neposredno vključevati državljane in lokalne organizacije; |
| --- | --- |

30.

izraža prepričanje, da bi nagrada „evropska prestolnica/regija pravične trgovine“ lokalnim in regionalnim oblastem zagotovila dodatno motivacijo, da s pomočjo pobud o pravični trgovini postanejo prepoznavne na čezregionalni oziroma mednarodni ravni. Ta pobuda bi morala neposredno vključevati državljane in lokalne organizacije;

Pravična trgovina v svetovnem razvojnem okviru za obdobje po letu 2015

   (10)

| 31. | poudarja, da je treba okrepiti vlogo lokalnih oblasti pri oblikovanju razvojne agende po letu 2015, kakor je predlagal odbor na visoki ravni (11). V razvojnih ciljih za obdobje po letu 2015 je treba priznati vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot pomembnih akterjev v razvojni politiki, cilje v zvezi s trajnostjo, o katerih se trenutno razpravlja, pa je treba uresničiti v okviru usklajenih nacionalnih, regionalnih in lokalnih strategij; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba okrepiti vlogo lokalnih oblasti pri oblikovanju razvojne agende po letu 2015, kakor je predlagal odbor na visoki ravni (11). V razvojnih ciljih za obdobje po letu 2015 je treba priznati vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot pomembnih akterjev v razvojni politiki, cilje v zvezi s trajnostjo, o katerih se trenutno razpravlja, pa je treba uresničiti v okviru usklajenih nacionalnih, regionalnih in lokalnih strategij;

| 32. | opozarja, da je treba za izvajanje ciljev na področju trajnosti oblikovati partnerstva med različnimi akterji, pri čemer je treba spodbujati in finančno podpirati zlasti taka partnerstva, ki na področju pravične trgovine upoštevajo vse razsežnosti trajnosti; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je treba za izvajanje ciljev na področju trajnosti oblikovati partnerstva med različnimi akterji, pri čemer je treba spodbujati in finančno podpirati zlasti taka partnerstva, ki na področju pravične trgovine upoštevajo vse razsežnosti trajnosti;

| 33. | podpira pred kratkim objavljeno sporočilo Evropske komisije o globalnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 ter zlasti dejstvo, da je bil izrecno priznan prispevek trgovine k vključujoči rasti in trajnostnem razvoju. Poleg tega z zanimanjem opaža, da so izrecno navedene ekonomske, okoljske in socialne koristi, ki jih prinašajo sheme pravične trgovine; |
| --- | --- |

33.

podpira pred kratkim objavljeno sporočilo Evropske komisije o globalnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 ter zlasti dejstvo, da je bil izrecno priznan prispevek trgovine k vključujoči rasti in trajnostnem razvoju. Poleg tega z zanimanjem opaža, da so izrecno navedene ekonomske, okoljske in socialne koristi, ki jih prinašajo sheme pravične trgovine;

| 34. | meni, da je treba oblikovati konkretne kazalnike za merjenje uresničevanja ciljev. Pravična trgovina bi morala biti kazalnik trajnosti proizvodnje in potrošnje, zlasti na področju javnih naročil; lahko bi bila zlasti tudi kazalnik cilja „partnerstev za solidarnost“, saj na tem področju obstajajo že zelo pozitivne izkušnje z udeležbo različnih deležnikov; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba oblikovati konkretne kazalnike za merjenje uresničevanja ciljev. Pravična trgovina bi morala biti kazalnik trajnosti proizvodnje in potrošnje, zlasti na področju javnih naročil; lahko bi bila zlasti tudi kazalnik cilja „partnerstev za solidarnost“, saj na tem področju obstajajo že zelo pozitivne izkušnje z udeležbo različnih deležnikov;

Izmenjava izkušenj

| 35. | opozarja na objavo študije o spodbujanju pravične trgovine na lokalni in regionalni ravni, ki obravnava različne pristope k pravični trgovini v EU ter preučuje možne ovire. Kot dopolnilo tej študiji so bili izbrani tudi primeri dobrih praks. OR ta gradiva objavlja, da bi vzpostavil učne skupnosti in skupnosti usposabljanja na tem področju ter utemeljil politične zahteve iz tega mnenja; |
| --- | --- |

35.

opozarja na objavo študije o spodbujanju pravične trgovine na lokalni in regionalni ravni, ki obravnava različne pristope k pravični trgovini v EU ter preučuje možne ovire. Kot dopolnilo tej študiji so bili izbrani tudi primeri dobrih praks. OR ta gradiva objavlja, da bi vzpostavil učne skupnosti in skupnosti usposabljanja na tem področju ter utemeljil politične zahteve iz tega mnenja;

| 36. | pozdravlja vključitev tematike pravične trgovine na dnevni red prihodnje letne konference o decentraliziranem razvojnem sodelovanju in meni, da mora OR pravično trgovino v okviru teh dogodkov tesneje povezati z drugimi sprejetimi ukrepi in obstoječimi mrežami na regionalni ravni; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja vključitev tematike pravične trgovine na dnevni red prihodnje letne konference o decentraliziranem razvojnem sodelovanju in meni, da mora OR pravično trgovino v okviru teh dogodkov tesneje povezati z drugimi sprejetimi ukrepi in obstoječimi mrežami na regionalni ravni;

| 37. | poudarja, da bi bilo treba sredstva programov za izobraževanje in ozaveščanje o razvoju (DEAR – Development Education and Awareness Raising) ter podobne programe v prihodnosti izkoristiti tudi za to, da se omogoči več partnerstev med mesti na področju pravične trgovine, zlasti z mesti na jugu; podpira navezavo strateškega partnerstva med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter mrežami proizvajalcev na področju pravične trgovine v partnerskih državah EU z novim tematskim programom za organizacije civilne družbe in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi bilo treba sredstva programov za izobraževanje in ozaveščanje o razvoju (DEAR – Development Education and Awareness Raising) ter podobne programe v prihodnosti izkoristiti tudi za to, da se omogoči več partnerstev med mesti na področju pravične trgovine, zlasti z mesti na jugu; podpira navezavo strateškega partnerstva med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter mrežami proizvajalcev na področju pravične trgovine v partnerskih državah EU z novim tematskim programom za organizacije civilne družbe in lokalne oblasti;

| 38. | pozdravlja projekte, kot je srečanje v okviru pravične trgovine v regiji Loire (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), ki združuje vse zainteresirane strani s tega področja, ki vsako leto primerjajo svoje izkušnje z različnih področij; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja projekte, kot je srečanje v okviru pravične trgovine v regiji Loire (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), ki združuje vse zainteresirane strani s tega področja, ki vsako leto primerjajo svoje izkušnje z različnih področij;

Trgovinska politika EU

| 39. | opozarja, da ima EU osrednjo vlogo v svetovni trgovini in da si hkrati prizadeva za izoblikovanje svoje vodilne vloge v razpravi o trajnosti. Zato poziva evropske institucije, da zunanjetrgovinsko politiko EU oblikujejo tako, da bo prispevala k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da ima EU osrednjo vlogo v svetovni trgovini in da si hkrati prizadeva za izoblikovanje svoje vodilne vloge v razpravi o trajnosti. Zato poziva evropske institucije, da zunanjetrgovinsko politiko EU oblikujejo tako, da bo prispevala k trajnostnemu razvoju;

| 40. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je EU sprejela nekatere ukrepe, kot je obvezna vključitev razširjenega poglavja o trajnostnem razvoju v trgovinske sporazume s tretjimi državami, pri čemer je v nekaterih dvostranskih trgovinskih sporazumih celo izrecno navedeno, da pogodbeni stranki podpirata pravično in pošteno trgovino; to odpiranje trgov bi moralo koristiti tudi malim kmetom; |
| --- | --- |

40.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je EU sprejela nekatere ukrepe, kot je obvezna vključitev razširjenega poglavja o trajnostnem razvoju v trgovinske sporazume s tretjimi državami, pri čemer je v nekaterih dvostranskih trgovinskih sporazumih celo izrecno navedeno, da pogodbeni stranki podpirata pravično in pošteno trgovino; to odpiranje trgov bi moralo koristiti tudi malim kmetom;

| 41. | opozarja, da je treba pri izvajanju teh sporazumov zagotoviti podporo malim kmetom v zadevnih državah pri spodbujanju pravične trgovine, na primer tako, da gospodarske delegacije v sodelovanju z lokalnimi ali regionalnimi oblastmi ter delegacijami EU v partnerskih državah namensko obiščejo male kmete ter se seznanijo z razmerami na kraju samem; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je treba pri izvajanju teh sporazumov zagotoviti podporo malim kmetom v zadevnih državah pri spodbujanju pravične trgovine, na primer tako, da gospodarske delegacije v sodelovanju z lokalnimi ali regionalnimi oblastmi ter delegacijami EU v partnerskih državah namensko obiščejo male kmete ter se seznanijo z razmerami na kraju samem;

Delovni pogoji v mednarodnih dobavnih verigah

| 42. | poudarja, da so se pozornost javnosti in interesi številnih potrošnikov v zadnjih letih močno osredotočali na nesprejemljive delovne razmere in kršitve človekovih pravic v proizvodnih državah. Nemška in nizozemska vlada tako na primer sodelujeta s podjetji, sindikati in civilno družbo pri podobnih pobudah na področju tekstilne industrije, da bi vzdolž celotne dobavne verige dosegli boljše in bolj vzdržne življenjske in delovne pogoje za delavke in delavce v svetovni tekstilni industriji, o podobni pobudi pa zdaj razmišlja Evropska komisija na ravni EU; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so se pozornost javnosti in interesi številnih potrošnikov v zadnjih letih močno osredotočali na nesprejemljive delovne razmere in kršitve človekovih pravic v proizvodnih državah. Nemška in nizozemska vlada tako na primer sodelujeta s podjetji, sindikati in civilno družbo pri podobnih pobudah na področju tekstilne industrije, da bi vzdolž celotne dobavne verige dosegli boljše in bolj vzdržne življenjske in delovne pogoje za delavke in delavce v svetovni tekstilni industriji, o podobni pobudi pa zdaj razmišlja Evropska komisija na ravni EU;

| 43. | izrecno pozdravlja takšne pobude ter poziva Evropsko komisijo ter pristojne nacionalne organe, naj razvijajo podobne projekte, pri katerih morajo kot partnerji sodelovati lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

43.

izrecno pozdravlja takšne pobude ter poziva Evropsko komisijo ter pristojne nacionalne organe, naj razvijajo podobne projekte, pri katerih morajo kot partnerji sodelovati lokalne in regionalne oblasti;

Spodbujanje pravične trgovine v dvostranskih odnosih

| 44. | poziva k oblikovanju nadaljnjih možnosti za spodbujanje pravične trgovine, npr. močneje izkoristiti povezavo med decentraliziranim razvojnim sodelovanjem in pravično trgovino. Kot izhodišče lahko služijo izkušnje z uvedbo pravične trgovine v že sklenjena partnerstva z mesti in regijami na svetovnem jugu kot tudi v okviru partnerstev za povezovanje znotraj Evrope; |
| --- | --- |

44.

poziva k oblikovanju nadaljnjih možnosti za spodbujanje pravične trgovine, npr. močneje izkoristiti povezavo med decentraliziranim razvojnim sodelovanjem in pravično trgovino. Kot izhodišče lahko služijo izkušnje z uvedbo pravične trgovine v že sklenjena partnerstva z mesti in regijami na svetovnem jugu kot tudi v okviru partnerstev za povezovanje znotraj Evrope;

| 45. | predlaga, da se s tega vidika še naprej razvijajo in spodbujajo mreže pravične trgovine, zlasti mreže, ki v EU povezujejo številna mesta in regije preko notranjih meja EU, kot je mreža čezmejnih mest pravične trgovine, ki povezuje Metz, Luxembourg, Trier in Saarbrücken. |
| --- | --- |

45.

predlaga, da se s tega vidika še naprej razvijajo in spodbujajo mreže pravične trgovine, zlasti mreže, ki v EU povezujejo številna mesta in regije preko notranjih meja EU, kot je mreža čezmejnih mest pravične trgovine, ki povezuje Metz, Luxembourg, Trier in Saarbrücken.

V Bruslju, 4. junija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Če omenimo samo nekatera: „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“ (CDR2010-2013), „Evropa v svetu: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU“ (CDR732-2012).

2

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta o pravični trgovini in razvoju (2005/2245(INI)).

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  Mnenje OR „Prispevek k trajnostnemu razvoju: vloga pravične trgovine in nevladnih sistemov zagotavljanja trajnosti, povezanih s trgovino“ (CDR214-2009).

5

(6)  Mnenje OR „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (CDR364-2011).

6

(7)  Poročilo Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru za obdobje po letu 2015 (2014/2143(INI)).

7

(8)  OR prav tam. Mnenje „Prispevek k trajnostnemu razvoju“ (CDR214-2009).

8

(9)  Posebna raziskava Eurobarometer 421 „Evropsko leto razvoja – stališča državljanov EU o razvoju, sodelovanju in pomoči“.

9

(10)  „Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja“ (v pripravi).

10

(11)  Poročilo skupine uglednih osebnosti na visoki ravni o razvojni agendi za obdobje po letu 2015, 30. maj 2013.

11

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

112. plenarno zasedanje 3. in 4. junija 2015

| 7.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 260/22

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za politike zaposlovanja držav članic

(2015/C 260/05)

| Poročevalec | Mauro D'ATTIS (IT/EPP), član občinskega sveta Brindisija |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic
  COM(2015) 98 final |

Poročevalec

Mauro D'ATTIS (IT/EPP), član občinskega sveta Brindisija

Referenčni dokument

Predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

COM(2015) 98 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

predlog sklepa

uvodna izjava 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Unija je skladno z določbami Pogodbe razvila in začela izvajati instrumente za usklajevanje fiskalne politike in makro-strukturnih politik. Evropski semester združuje različne instrumente v splošnem okviru za integriran večstranski
  ekonomski in proračunski
  nadzor. Delovanje evropskega semestra se bo še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo, ki ju je Komisija določila v letnem pregledu rasti za leto 2015. | Unija je skladno z določbami Pogodbe razvila in začela izvajati instrumente za usklajevanje fiskalne politike in makro-strukturnih politik. Evropski semester združuje različne instrumente v splošnem okviru za integriran večstranski nadzor
  ekonomske, proračunske in socialne politike ter politike zaposlovanja
  . Delovanje evropskega semestra se bo še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo, ki ju je Komisija določila v letnem pregledu rasti za leto 2015. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Unija je skladno z določbami Pogodbe razvila in začela izvajati instrumente za usklajevanje fiskalne politike in makro-strukturnih politik. Evropski semester združuje različne instrumente v splošnem okviru za integriran večstranski
  ekonomski in proračunski
  nadzor. Delovanje evropskega semestra se bo še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo, ki ju je Komisija določila v letnem pregledu rasti za leto 2015.

Unija je skladno z določbami Pogodbe razvila in začela izvajati instrumente za usklajevanje fiskalne politike in makro-strukturnih politik. Evropski semester združuje različne instrumente v splošnem okviru za integriran večstranski nadzor
  ekonomske, proračunske in socialne politike ter politike zaposlovanja
  . Delovanje evropskega semestra se bo še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo, ki ju je Komisija določila v letnem pregledu rasti za leto 2015.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 2

predlog sklepa

uvodna izjava 5 – doda se nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Strategijo Evropa 2020 je treba izvajati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na področjih, ki jih zajemajo smernice, in v skladu z načelom subsidiarnosti nepogrešljive pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform, zlasti za socialne storitve in vključevanje na trg dela. Pri splošnem komuniciranju o strategiji je treba znati izkoristiti njihovo vlogo, saj sta lokalna in regionalna raven najbližji državljanom. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Strategijo Evropa 2020 je treba izvajati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na področjih, ki jih zajemajo smernice, in v skladu z načelom subsidiarnosti nepogrešljive pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform, zlasti za socialne storitve in vključevanje na trg dela. Pri splošnem komuniciranju o strategiji je treba znati izkoristiti njihovo vlogo, saj sta lokalna in regionalna raven najbližji državljanom.

Obrazložitev

Zahteva po uveljavljanju politične vloge, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti v številnih državah članicah pri uresničevanju ukrepov v okviru strategije Evropa 2020 (1).

Predlog spremembe 3

predlog sklepa

uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Finančna in gospodarska kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in njenih držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno so glavni izzivi Unije uresničevanje ciljev močne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno in velikopotezno politično delovanje na ravni Unije in na nacionalni ravni v skladu z določbami Pogodbe in ekonomskim upravljanjem Unije. To delovanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne odgovornosti. | Finančna in gospodarska kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in njenih držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno so glavni izzivi Unije uresničevanje ciljev močne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno in velikopotezno politično delovanje na ravni Unije in na nacionalni ravni v skladu z določbami Pogodbe in ekonomskim upravljanjem Unije. To delovanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje
  javnih in zasebnih
  naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne odgovornosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Finančna in gospodarska kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in njenih držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno so glavni izzivi Unije uresničevanje ciljev močne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno in velikopotezno politično delovanje na ravni Unije in na nacionalni ravni v skladu z določbami Pogodbe in ekonomskim upravljanjem Unije. To delovanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne odgovornosti.

Finančna in gospodarska kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in njenih držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno so glavni izzivi Unije uresničevanje ciljev močne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno in velikopotezno politično delovanje na ravni Unije in na nacionalni ravni v skladu z določbami Pogodbe in ekonomskim upravljanjem Unije. To delovanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje
  javnih in zasebnih
  naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne odgovornosti.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 4

predlog sklepa

uvodna izjava 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice in Unija bi morale prav tako obravnavati socialne posledice krize in si prizadevati za ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi bili ljudje sposobni predvidevati spremembe in jih obvladovati ter bi lahko dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialnega varstva ter z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela. Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. | Države članice in Unija bi morale prav tako obravnavati socialne posledice krize in si prizadevati za ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi bili ljudje sposobni predvidevati spremembe in jih obvladovati ter bi lahko dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialnega varstva ter z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela
  in mobilnost delovne sile
  . Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice in Unija bi morale prav tako obravnavati socialne posledice krize in si prizadevati za ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi bili ljudje sposobni predvidevati spremembe in jih obvladovati ter bi lahko dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialnega varstva ter z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela. Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije.

Države članice in Unija bi morale prav tako obravnavati socialne posledice krize in si prizadevati za ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi bili ljudje sposobni predvidevati spremembe in jih obvladovati ter bi lahko dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialnega varstva ter z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela
  in mobilnost delovne sile
  . Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 5

predlog sklepa

uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Delovanje v skladu s smernicami pomeni pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Smernice tvorijo integrirani nabor evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih učinkov usklajenih strukturnih reform, ustrezne kombinacije skupnih ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k ciljem strategije Evropa 2020. | Delovanje v skladu s smernicami pomeni pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Smernice tvorijo integrirani nabor evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih učinkov usklajenih strukturnih reform
  , ki upoštevajo posebne socialno-ekonomske razmere v različnih regijah
  , ustrezne kombinacije skupnih ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k ciljem strategije Evropa 2020
  , ki jo je treba izvajati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Delovanje v skladu s smernicami pomeni pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Smernice tvorijo integrirani nabor evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih učinkov usklajenih strukturnih reform, ustrezne kombinacije skupnih ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k ciljem strategije Evropa 2020.

Delovanje v skladu s smernicami pomeni pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Smernice tvorijo integrirani nabor evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih učinkov usklajenih strukturnih reform
  , ki upoštevajo posebne socialno-ekonomske razmere v različnih regijah
  , ustrezne kombinacije skupnih ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k ciljem strategije Evropa 2020
  , ki jo je treba izvajati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  .

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti so zaradi svojih izkušenj in zmogljivosti ter v skladu z načelom subsidiarnosti nepogrešljive pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter pri splošnem komuniciranju o strategiji Evropa 2020 (2).

Predlog spremembe 6

predlog sklepa

uvodna izjava 8 – doda se nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Države članice in Unija bi morale ponuditi primeren okvir za uspešnejšo in učinkovitejšo uporabo instrumentov EU za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri prevzemanju odgovornosti za izvajanje politik socialnega in gospodarskega vključevanja, da bi zagotovile primerne oblike socialnega varstva v boju proti revščini in socialni izključenosti ter omilile resno problematiko brezposelnosti, zlasti dolgotrajne in med mladimi, prek socialnih služb in zavodov za zaposlovanje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice in Unija bi morale ponuditi primeren okvir za uspešnejšo in učinkovitejšo uporabo instrumentov EU za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri prevzemanju odgovornosti za izvajanje politik socialnega in gospodarskega vključevanja, da bi zagotovile primerne oblike socialnega varstva v boju proti revščini in socialni izključenosti ter omilile resno problematiko brezposelnosti, zlasti dolgotrajne in med mladimi, prek socialnih služb in zavodov za zaposlovanje.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti so pristojne za oblikovanje politik socialnega in gospodarskega vključevanja prek socialnih služb in zavodov za zaposlovanje. Smernice za zaposlovanje bi morale zagotoviti ustrezen okvir in boljše finančne instrumente, da bi jim pomagali pri izpolnjevanju teh nalog (3) ne glede na že storjeno, na primer z rezervo v višini 20 % iz Evropskega socialnega sklada za spodbujanje socialnega vključevanja.

Predlog spremembe 7

predlog sklepa

uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Čeprav so te smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. | Čeprav so te smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.
  Lokalne in regionalne oblasti imajo glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na področjih, ki jih zajemajo smernice, in v skladu z načelom subsidiarnosti ključno vlogo pri izvajanju smernic, zlasti v zvezi s socialnimi storitvami in strategijami vključevanja na trg dela. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Čeprav so te smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

Čeprav so te smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.
  Lokalne in regionalne oblasti imajo glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na področjih, ki jih zajemajo smernice, in v skladu z načelom subsidiarnosti ključno vlogo pri izvajanju smernic, zlasti v zvezi s socialnimi storitvami in strategijami vključevanja na trg dela.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 8

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 5, odstavek 1 – doda se nov odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale spodbujati ustvarjanje delovnih mest, zmanjševati ovire podjetij pri zaposlovanju, spodbujati podjetništvo in zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih podjetij, da se povečajo stopnje zaposlenosti obeh spolov. Prav tako bi morale dejavno spodbujati socialno gospodarstvo in socialne inovacije. | Države članice bi morale spodbujati ustvarjanje delovnih mest, zmanjševati ovire podjetij pri zaposlovanju, spodbujati podjetništvo in zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih podjetij, da se povečajo stopnje zaposlenosti obeh spolov. Prav tako bi morale dejavno spodbujati socialno gospodarstvo in socialne inovacije.


  Ob upoštevanju nabora aktivnih instrumentov na trgu dela bi morale sprejeti tudi ukrepe za spodbujanje samozaposlovanja, zlasti podjetništva, glede na njun pomemben vpliv na gospodarsko rast na lokalni ravni, ter podpreti zagonska podjetja mladih, mikropodjetja in ambiciozne inovativne projekte s srednjim in visokim tveganjem brez birokratskih ovir, ki preprečujejo njihov nastanek. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale spodbujati ustvarjanje delovnih mest, zmanjševati ovire podjetij pri zaposlovanju, spodbujati podjetništvo in zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih podjetij, da se povečajo stopnje zaposlenosti obeh spolov. Prav tako bi morale dejavno spodbujati socialno gospodarstvo in socialne inovacije.

Države članice bi morale spodbujati ustvarjanje delovnih mest, zmanjševati ovire podjetij pri zaposlovanju, spodbujati podjetništvo in zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih podjetij, da se povečajo stopnje zaposlenosti obeh spolov. Prav tako bi morale dejavno spodbujati socialno gospodarstvo in socialne inovacije.

Ob upoštevanju nabora aktivnih instrumentov na trgu dela bi morale sprejeti tudi ukrepe za spodbujanje samozaposlovanja, zlasti podjetništva, glede na njun pomemben vpliv na gospodarsko rast na lokalni ravni, ter podpreti zagonska podjetja mladih, mikropodjetja in ambiciozne inovativne projekte s srednjim in visokim tveganjem brez birokratskih ovir, ki preprečujejo njihov nastanek.

Obrazložitev

Ne smemo pozabiti, da samostojno podjetništvo močno vpliva na gospodarsko rast na lokalni ravni, zato ne sme biti izključeno iz politik zaposlovanja.

Predlog spremembe 9

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 6, odstavek 1 – doda se nov odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja in spretnosti. Izvesti bi morale potrebne naložbe v sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost za dvig usposobljenosti delovne sile, kar bi ji omogočilo boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. Države članice bi morale okrepiti prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih za vse in izvesti strategije aktivnega staranja, da bi tako omogočile daljše delovno življenje. | Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja in spretnosti.
  Skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in v dialogu z zasebnim sektorjem bi lahko prek izobraževanja in usposabljanja bolje usklajevale poklicno znanje in spretnosti, ki so na voljo, s potrebami trga dela.
  Izvesti bi morale potrebne naložbe v sisteme izobraževanja, poklicnega usposabljanja
  in vseživljenjskega učenja
  ter izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost za dvig usposobljenosti delovne sile, kar bi ji omogočilo boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. Države članice bi morale okrepiti prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih za vse in izvesti strategije aktivnega staranja, da bi tako omogočile daljše delovno življenje.


  V zvezi s tem si je treba čim bolj prizadevati za okrepitev prehoda na zeleno in modro gospodarstvo z usklajevanjem povpraševanja po delovni sili ter spretnostih in znanjih, ob sočasnem predvidevanju in obvladovanju sprememb glede potreb po človeškem kapitalu in prenosu davčne obremenitve na druge oblike prispevkov. To bi lahko pripomoglo zlasti k zmanjšanju brezposelnosti mladih, saj je trenutno v Evropski uniji brezposelnih več kot 22 % mladih. Hkrati je treba pomagati pri razvoju socialne ekonomije, ob upoštevanju potenciala tega sektorja za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti v zvezi s potrebami, izraženimi na ravni evropskih regij in lokalnih oblasti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja in spretnosti. Izvesti bi morale potrebne naložbe v sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost za dvig usposobljenosti delovne sile, kar bi ji omogočilo boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. Države članice bi morale okrepiti prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih za vse in izvesti strategije aktivnega staranja, da bi tako omogočile daljše delovno življenje.

Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja in spretnosti.
  Skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in v dialogu z zasebnim sektorjem bi lahko prek izobraževanja in usposabljanja bolje usklajevale poklicno znanje in spretnosti, ki so na voljo, s potrebami trga dela.
  Izvesti bi morale potrebne naložbe v sisteme izobraževanja, poklicnega usposabljanja
  in vseživljenjskega učenja
  ter izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost za dvig usposobljenosti delovne sile, kar bi ji omogočilo boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. Države članice bi morale okrepiti prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih za vse in izvesti strategije aktivnega staranja, da bi tako omogočile daljše delovno življenje.

V zvezi s tem si je treba čim bolj prizadevati za okrepitev prehoda na zeleno in modro gospodarstvo z usklajevanjem povpraševanja po delovni sili ter spretnostih in znanjih, ob sočasnem predvidevanju in obvladovanju sprememb glede potreb po človeškem kapitalu in prenosu davčne obremenitve na druge oblike prispevkov. To bi lahko pripomoglo zlasti k zmanjšanju brezposelnosti mladih, saj je trenutno v Evropski uniji brezposelnih več kot 22 % mladih. Hkrati je treba pomagati pri razvoju socialne ekonomije, ob upoštevanju potenciala tega sektorja za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti v zvezi s potrebami, izraženimi na ravni evropskih regij in lokalnih oblasti.

Obrazložitev

Na podlagi preteklih stališč OR, izraženih v mnenju z naslovom Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (COR-2014-01319), se poudarja pomen vloge lokalnih in regionalnih oblasti ter zasebnega sektorja pri usklajevanju spretnosti in znanj s potrebami trga dela. S predlagano spremembo se poudarja tudi potreba po osredotočenju na zeleno gospodarstvo (4), (5) in socialno ekonomijo, ki imata velik potencial za rast zaposlovanja in teritorialno razsežnost v gospodarstvu (6).

Predlog spremembe 10

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 6, odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ovire za udeležbo na trgu dela bi bilo treba zmanjšati, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade, invalide in zakonite priseljence. Na trgu dela je treba zagotoviti enakost spolov, vključno z enakim plačilom, in tudi dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje in varstva. | Ovire za udeležbo na trgu dela bi bilo treba zmanjšati, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade, invalide in zakonite priseljence. Na trgu dela je treba zagotoviti enakost spolov, vključno z enakim plačilom, in tudi dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje in varstva
  ter dolgotrajne oskrbe
  .
  Tudi netipične oblike zaposlovanja je treba spodbujati s konkretnim zakonodajnim okvirom. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ovire za udeležbo na trgu dela bi bilo treba zmanjšati, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade, invalide in zakonite priseljence. Na trgu dela je treba zagotoviti enakost spolov, vključno z enakim plačilom, in tudi dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje in varstva.

Ovire za udeležbo na trgu dela bi bilo treba zmanjšati, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade, invalide in zakonite priseljence. Na trgu dela je treba zagotoviti enakost spolov, vključno z enakim plačilom, in tudi dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje in varstva
  ter dolgotrajne oskrbe
  .
  Tudi netipične oblike zaposlovanja je treba spodbujati s konkretnim zakonodajnim okvirom.

Obrazložitev

Ženske pogosto negujejo ne le majhne otroke, ampak tudi starejše ali invalidne osebe. Pri obravnavi zaposlitvenih politik se zlahka pozabi na podporo netipičnim oblikam zaposlovanja.

Predlog spremembe 11

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 6, odstavek 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za izboljšanje stanja na področju zaposlenosti, socialne vključenosti, izobraževanja in javne uprave. | Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za izboljšanje stanja na področju zaposlenosti, socialne vključenosti, izobraževanja in javne uprave
  , pri čemer je treba v celoti spoštovati spremenjena pravila, ki veljajo za te sklade
  .
  Evropski socialni sklad bi moral biti bolj usmerjen v rezultate, ki bodo lažje merljivi (zaposlovanje, socialna vključenost in kohezija), manj podvržen posebnim upravnim obremenitvam in predmet večjega preverjanja učinkov in rezultatov. Poleg tega bi bilo treba Evropski sklad za strateške naložbe in njegove naložbene platforme uporabiti za spodbujanje ambicioznih projektov z močnim regionalnim vplivom, ki bodo zagotovili projekte lokalnega podjetništva, dajali prednost malim, srednjim in mikropodjetjem, inovativnim zagonskim podjetjem ter projektom z visokim tveganjem, hkrati pa zagotovili, da se ustvarjajo kakovostna delovna mesta in da so delavci ustrezno usposobljeni za prehod Unije na model trajnostne rasti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za izboljšanje stanja na področju zaposlenosti, socialne vključenosti, izobraževanja in javne uprave.

Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za izboljšanje stanja na področju zaposlenosti, socialne vključenosti, izobraževanja in javne uprave
  , pri čemer je treba v celoti spoštovati spremenjena pravila, ki veljajo za te sklade
  .
  Evropski socialni sklad bi moral biti bolj usmerjen v rezultate, ki bodo lažje merljivi (zaposlovanje, socialna vključenost in kohezija), manj podvržen posebnim upravnim obremenitvam in predmet večjega preverjanja učinkov in rezultatov. Poleg tega bi bilo treba Evropski sklad za strateške naložbe in njegove naložbene platforme uporabiti za spodbujanje ambicioznih projektov z močnim regionalnim vplivom, ki bodo zagotovili projekte lokalnega podjetništva, dajali prednost malim, srednjim in mikropodjetjem, inovativnim zagonskim podjetjem ter projektom z visokim tveganjem, hkrati pa zagotovili, da se ustvarjajo kakovostna delovna mesta in da so delavci ustrezno usposobljeni za prehod Unije na model trajnostne rasti.

Obrazložitev

Jasno je, da morajo imeti države članice ob upoštevanju pravil, ki veljajo za evropske sklade, priložnost v celoti izkoristiti Evropski socialni sklad, ki pa mora biti bolj usmerjen v rezultate, ki bodo še lažje merljivi, z manj posebnimi upravnimi obremenitvami in bolj nadzorovan.

Predlog spremembe 12

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 6, odstavek 5 – doda se nov odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Spodbujanje naložb je prednostnega pomena za zagotavljanje dolgotrajne gospodarske rasti, zaposlovanja in socialne kohezije. K uresničevanju teh ciljev bi lahko prispevala tako javna kot tudi zasebna finančna sredstva. Treba je priznati pomen javnega sektorja zaradi prispevka k spodbujanju gospodarske rasti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Spodbujanje naložb je prednostnega pomena za zagotavljanje dolgotrajne gospodarske rasti, zaposlovanja in socialne kohezije. K uresničevanju teh ciljev bi lahko prispevala tako javna kot tudi zasebna finančna sredstva. Treba je priznati pomen javnega sektorja zaradi prispevka k spodbujanju gospodarske rasti.

Obrazložitev

Naložbe je treba spodbujati in ohranjati. Zato bi morali pregled porabe in reorganizacijo javnih izdatkov oblikovati tako, da bi zagotovili uresničevanje tega cilja. Predpisi Evropske unije bi morali tovrstne naložbe obravnavati kot del prihodnosti in ne zgolj kot dolg javnih financ.

Predlog spremembe 13

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 7, odstavek 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale pri pripravi in izvajanju ustreznih reform in politik v skladu z nacionalno prakso tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti in socialnimi partnerji, pri tem pa podpirati izboljšanje delovanja in učinkovitosti socialnega dialoga na nacionalni ravni. | Države članice bi morale pri pripravi in izvajanju ustreznih reform in politik v skladu z nacionalno prakso tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti
  , z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, odvisno od njihovih pristojnosti,
  in socialnimi partnerji, pri tem pa podpirati izboljšanje delovanja in učinkovitosti socialnega dialoga na nacionalni ravni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale pri pripravi in izvajanju ustreznih reform in politik v skladu z nacionalno prakso tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti in socialnimi partnerji, pri tem pa podpirati izboljšanje delovanja in učinkovitosti socialnega dialoga na nacionalni ravni.

Države članice bi morale pri pripravi in izvajanju ustreznih reform in politik v skladu z nacionalno prakso tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti
  , z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, odvisno od njihovih pristojnosti,
  in socialnimi partnerji, pri tem pa podpirati izboljšanje delovanja in učinkovitosti socialnega dialoga na nacionalni ravni.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 14

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 7, odstavek 4 – doda se nov odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Treba bi bilo zagotoviti mobilnost delavcev, da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, vključno z lažjo prenosljivostjo pokojnin ter priznavanjem kvalifikacij. Države članice bi morale hkrati preprečiti zlorabe veljavnih pravil. | Treba bi bilo zagotoviti mobilnost delavcev
  kot temeljno pravico, ki pa bi morala temeljiti na svobodni izbiri
  , da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, vključno z lažjo prenosljivostjo pokojnin
  in pravic iz socialne varnosti
  ter priznavanjem kvalifikacij. Države članice bi morale hkrati preprečiti zlorabe veljavnih pravil.


  Vendar bi morale države članice upoštevati tudi to, da se lahko z dolgoročnimi obsežnimi socialnimi naložbami lokalnih in regionalnih oblasti, ki najbolje razumejo posebnosti svojega ozemlja in skupnosti, kriza rešuje bolj trajnostno, z zmanjševanjem pretiranega bega najbolj kvalificiranih delavcev, ki bi lahko prispevali k rasti.




  K rasti gospodarstva in zaposlovanju na lokalni ravni lahko prispeva tudi vzpostavitev nabora instrumentov na lokalni in regionalni ravni za blažitev čezmernega odhajanja kvalificirane delovne sile. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Treba bi bilo zagotoviti mobilnost delavcev, da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, vključno z lažjo prenosljivostjo pokojnin ter priznavanjem kvalifikacij. Države članice bi morale hkrati preprečiti zlorabe veljavnih pravil.

Treba bi bilo zagotoviti mobilnost delavcev
  kot temeljno pravico, ki pa bi morala temeljiti na svobodni izbiri
  , da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, vključno z lažjo prenosljivostjo pokojnin
  in pravic iz socialne varnosti
  ter priznavanjem kvalifikacij. Države članice bi morale hkrati preprečiti zlorabe veljavnih pravil.

Vendar bi morale države članice upoštevati tudi to, da se lahko z dolgoročnimi obsežnimi socialnimi naložbami lokalnih in regionalnih oblasti, ki najbolje razumejo posebnosti svojega ozemlja in skupnosti, kriza rešuje bolj trajnostno, z zmanjševanjem pretiranega bega najbolj kvalificiranih delavcev, ki bi lahko prispevali k rasti.

K rasti gospodarstva in zaposlovanju na lokalni ravni lahko prispeva tudi vzpostavitev nabora instrumentov na lokalni in regionalni ravni za blažitev čezmernega odhajanja kvalificirane delovne sile.

Obrazložitev

Pravica do prostega gibanja je eden največjih dosežkov EU in jo je nujno ohraniti ter olajšati njeno uresničevanje ob krepitvi prostega gibanja delavcev (7). Vendar je treba upoštevati tudi to, da se lahko z dolgoročnimi obsežnimi socialnimi naložbami regij in lokalnih skupnosti, ki najbolje razumejo posebnosti svojega ozemlja in skupnosti, kriza rešuje bolj trajnostno, z zmanjševanjem pretiranega bega možganov (8).

Predlog spremembe 15

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 8, odstavek 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale posodobiti svoje sisteme socialne zaščite, da zagotovijo uspešno, učinkovito in ustrezno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, ter tako zagotoviti pravičnost in odpravljati neenakosti. Socialne politike je treba poenostaviti in jih bolje usmeriti ter dopolnjevati s cenovno dostopnim in kakovostnim otroškim varstvom ter izobraževanjem, usposabljanjem in pomočjo pri zaposlovanju, stanovanjsko podporo in dostopnim zdravstvenim varstvom, dostopom do osnovnih storitev, kot sta bančni račun in internet, ter uvesti ukrepe za preprečevanje osipa in boj proti socialni izključenosti. | Države članice bi morale posodobiti svoje sisteme socialne zaščite, da zagotovijo uspešno, učinkovito in ustrezno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, ter tako zagotoviti pravičnost in odpravljati neenakosti. Socialne politike je treba poenostaviti in jih bolje usmeriti ter dopolnjevati s cenovno dostopnim in kakovostnim otroškim varstvom ter izobraževanjem, usposabljanjem in pomočjo pri zaposlovanju, stanovanjsko podporo in dostopnim zdravstvenim varstvom,
  vključno z dolgotrajno nego,
  dostopom do osnovnih storitev, kot sta bančni račun in internet, ter uvesti ukrepe za preprečevanje osipa in boj proti socialni izključenosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale posodobiti svoje sisteme socialne zaščite, da zagotovijo uspešno, učinkovito in ustrezno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, ter tako zagotoviti pravičnost in odpravljati neenakosti. Socialne politike je treba poenostaviti in jih bolje usmeriti ter dopolnjevati s cenovno dostopnim in kakovostnim otroškim varstvom ter izobraževanjem, usposabljanjem in pomočjo pri zaposlovanju, stanovanjsko podporo in dostopnim zdravstvenim varstvom, dostopom do osnovnih storitev, kot sta bančni račun in internet, ter uvesti ukrepe za preprečevanje osipa in boj proti socialni izključenosti.

Države članice bi morale posodobiti svoje sisteme socialne zaščite, da zagotovijo uspešno, učinkovito in ustrezno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, ter tako zagotoviti pravičnost in odpravljati neenakosti. Socialne politike je treba poenostaviti in jih bolje usmeriti ter dopolnjevati s cenovno dostopnim in kakovostnim otroškim varstvom ter izobraževanjem, usposabljanjem in pomočjo pri zaposlovanju, stanovanjsko podporo in dostopnim zdravstvenim varstvom,
  vključno z dolgotrajno nego,
  dostopom do osnovnih storitev, kot sta bančni račun in internet, ter uvesti ukrepe za preprečevanje osipa in boj proti socialni izključenosti.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 16

Priloga – integrirane smernice k predlogu sklepa

smernica 8, odstavek 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V ta namen bi bilo treba uporabiti različne, medsebojno dopolnjujoče se instrumente,
  vključno z aktivacijo delovne sile ter zagotavljanjem storitev in dohodkovne podpore za potrebe posameznikov
  . Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da nudijo podporo vsem upravičencem, podpirajo naložbe v človeški kapital ter preprečujejo in zmanjšujejo revščino ter varujejo pred njo. | V ta namen bi bilo treba uporabiti različne, medsebojno dopolnjujoče se instrumente,
  ki temeljijo na strategijah dejavnega vključevanja, ki združujejo ustrezen minimalni dohodek, vključujoče trge dela in visokokakovostne storitve po meri posameznika
  . Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da nudijo podporo vsem upravičencem, podpirajo naložbe v človeški kapital ter preprečujejo in zmanjšujejo revščino ter varujejo pred njo
  in socialno izključenostjo
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V ta namen bi bilo treba uporabiti različne, medsebojno dopolnjujoče se instrumente,
  vključno z aktivacijo delovne sile ter zagotavljanjem storitev in dohodkovne podpore za potrebe posameznikov
  . Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da nudijo podporo vsem upravičencem, podpirajo naložbe v človeški kapital ter preprečujejo in zmanjšujejo revščino ter varujejo pred njo.

V ta namen bi bilo treba uporabiti različne, medsebojno dopolnjujoče se instrumente,
  ki temeljijo na strategijah dejavnega vključevanja, ki združujejo ustrezen minimalni dohodek, vključujoče trge dela in visokokakovostne storitve po meri posameznika
  . Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da nudijo podporo vsem upravičencem, podpirajo naložbe v človeški kapital ter preprečujejo in zmanjšujejo revščino ter varujejo pred njo
  in socialno izključenostjo
  .

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvodne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da so sicer smernice zaposlovanja naslovljene na države članice, vendar je treba strategijo Evropa 2020 izvajati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na področjih, na katera se nanašajo smernice, in v skladu z načelom subsidiarnosti nepogrešljive pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter pri splošnem komuniciranju o strategiji (9); |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so sicer smernice zaposlovanja naslovljene na države članice, vendar je treba strategijo Evropa 2020 izvajati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na področjih, na katera se nanašajo smernice, in v skladu z načelom subsidiarnosti nepogrešljive pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter pri splošnem komuniciranju o strategiji (9);

| 2. | poudarja, da morajo tudi lokalne in regionalne oblasti konkretno prispevati k politiki socialnega in gospodarskega vključevanja prek socialnih služb in zavodov za zaposlovanje, zato pa morajo smernice za politike zaposlovanja ponujati primeren okvir in ustrezne finančne instrumente, ki jim bodo v pomoč pri izpolnjevanju teh nalog (10); |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo tudi lokalne in regionalne oblasti konkretno prispevati k politiki socialnega in gospodarskega vključevanja prek socialnih služb in zavodov za zaposlovanje, zato pa morajo smernice za politike zaposlovanja ponujati primeren okvir in ustrezne finančne instrumente, ki jim bodo v pomoč pri izpolnjevanju teh nalog (10);

| 3. | priporoča, da se upošteva zlasti dejstvo, da so lokalne in regionalne oblasti najbliže državljanom, torej iskalcem zaposlitve in delodajalcem (11); |
| --- | --- |

3.

priporoča, da se upošteva zlasti dejstvo, da so lokalne in regionalne oblasti najbliže državljanom, torej iskalcem zaposlitve in delodajalcem (11);

Splošne ugotovitve

| 4. | odobrava Komisijino revizijo smernic za zaposlovanje iz leta 2010, da se upoštevajo posledice krize in ponudijo konkretni napotki za delovanje v okviru prednostnih nalog novega programa; |
| --- | --- |

4.

odobrava Komisijino revizijo smernic za zaposlovanje iz leta 2010, da se upoštevajo posledice krize in ponudijo konkretni napotki za delovanje v okviru prednostnih nalog novega programa;

| 5. | opozarja Komisijo, da imajo javne naložbe lokalnih in regionalnih oblasti ključno vlogo pri spodbujanju gospodarske rasti in jih je zato treba polno vključiti v novo naložbeno politiko EU, opisano v Junckerjevem načrtu. Zato meni, da je treba spremeniti javno porabo in dati prednost ukrepom z dolgoročno koristjo ter sredstva iz Junckerjevega načrta namenjati ne samo velikim projektom, temveč tudi lokalnim pobudam, ki neposredno vključujejo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

5.

opozarja Komisijo, da imajo javne naložbe lokalnih in regionalnih oblasti ključno vlogo pri spodbujanju gospodarske rasti in jih je zato treba polno vključiti v novo naložbeno politiko EU, opisano v Junckerjevem načrtu. Zato meni, da je treba spremeniti javno porabo in dati prednost ukrepom z dolgoročno koristjo ter sredstva iz Junckerjevega načrta namenjati ne samo velikim projektom, temveč tudi lokalnim pobudam, ki neposredno vključujejo lokalne in regionalne oblasti;

| 6. | odobrava odločitev Komisije, da bo v prihodnjih letih smernice za zaposlovanje spreminjala, kar je v nasprotju z njeno prejšnjo namero. To bo omogočilo nujno potrebno revizijo smernic ob upoštevanju rezultatov vmesnega pregleda strategije Evropa 2020, načrtovanega za drugo polovico leta 2015; |
| --- | --- |

6.

odobrava odločitev Komisije, da bo v prihodnjih letih smernice za zaposlovanje spreminjala, kar je v nasprotju z njeno prejšnjo namero. To bo omogočilo nujno potrebno revizijo smernic ob upoštevanju rezultatov vmesnega pregleda strategije Evropa 2020, načrtovanega za drugo polovico leta 2015;

| 7. | v zvezi s tem potrjuje ustreznost treh stebrov pametne, trajnostne in vključujoče rasti, opredeljenih v strategiji Evropa 2020, pa tudi primernost izbranih glavnih kazalnikov. Kljub vsemu se zavzema za vključitev teritorialne razsežnosti v strategijo Evropa 2020 in določitev ciljev za posamezna območja. V ta namen bi morala Evropska komisija in Evropski svet spodbujati pristop, ki bi temeljil na kombinaciji načrtovanja od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor ter bi bil v skladu z načelom subsidiarnosti, vanj pa bi bile vključene vse ravni uprave, tudi podnacionalni organi (12); |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem potrjuje ustreznost treh stebrov pametne, trajnostne in vključujoče rasti, opredeljenih v strategiji Evropa 2020, pa tudi primernost izbranih glavnih kazalnikov. Kljub vsemu se zavzema za vključitev teritorialne razsežnosti v strategijo Evropa 2020 in določitev ciljev za posamezna območja. V ta namen bi morala Evropska komisija in Evropski svet spodbujati pristop, ki bi temeljil na kombinaciji načrtovanja od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor ter bi bil v skladu z načelom subsidiarnosti, vanj pa bi bile vključene vse ravni uprave, tudi podnacionalni organi (12);

| 8. | poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da bo Evropski socialni sklad bolj usmerjen v rezultate, ki bodo laže merljivi (zaposlovanje, socialna vključenost in kohezija), z manj posebnimi upravnimi obremenitvami in predmet večjega nadzora. V zvezi s tem bi morale lokalne in regionalne oblasti vzpostaviti programe v skladu z glavnimi smernicami Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da bo Evropski socialni sklad bolj usmerjen v rezultate, ki bodo laže merljivi (zaposlovanje, socialna vključenost in kohezija), z manj posebnimi upravnimi obremenitvami in predmet večjega nadzora. V zvezi s tem bi morale lokalne in regionalne oblasti vzpostaviti programe v skladu z glavnimi smernicami Evropske unije;

| 9. | poudarja, da smernice za zaposlovanje ne navajajo potenciala zelenih in modrih delovnih mest v boju proti brezposelnosti v Evropi. OR ponovno izraža podporo lani objavljenemu sporočilu Evropske komisije o pobudi za zeleno zaposlovanje in celostno pomorsko politiko (13), v katerem so bili poudarjeni izzivi in priložnosti, ki izhajajo iz prehoda na zeleno in modro gospodarstvo, zlasti pa potreba po usklajevanju povpraševanja po delovni sili ter spretnostih in znanjih, ob sočasnem predvidevanju in obvladovanju sprememb glede potreb po človeškem kapitalu; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da smernice za zaposlovanje ne navajajo potenciala zelenih in modrih delovnih mest v boju proti brezposelnosti v Evropi. OR ponovno izraža podporo lani objavljenemu sporočilu Evropske komisije o pobudi za zeleno zaposlovanje in celostno pomorsko politiko (13), v katerem so bili poudarjeni izzivi in priložnosti, ki izhajajo iz prehoda na zeleno in modro gospodarstvo, zlasti pa potreba po usklajevanju povpraševanja po delovni sili ter spretnostih in znanjih, ob sočasnem predvidevanju in obvladovanju sprememb glede potreb po človeškem kapitalu;

| 10. | opozarja, da je treba uskladiti politike zaposlovanja in izobraževanja. Gospodarsko konkurenčnost regij je mogoče izboljšati le z znanjem, saj je kvalificirana delovna sila temelj gospodarskega razvoja. Zato je treba dati prednost poklicnim kvalifikacijam (usposabljanju, prekvalifikaciji in poklicnemu izobraževanju), v ta namen pa uskladiti politike zaposlovanja in izobraževanja; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je treba uskladiti politike zaposlovanja in izobraževanja. Gospodarsko konkurenčnost regij je mogoče izboljšati le z znanjem, saj je kvalificirana delovna sila temelj gospodarskega razvoja. Zato je treba dati prednost poklicnim kvalifikacijam (usposabljanju, prekvalifikaciji in poklicnemu izobraževanju), v ta namen pa uskladiti politike zaposlovanja in izobraževanja;

| 11. | poudarja pomen usklajevanja znanj in spretnosti s potrebami trga dela in v zvezi s tem poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri predvidevanju teh potreb in njihovem usklajevanju s potrebami trga dela z ukrepi na področju izobraževanja, usposabljanja in podpore, zlasti za mlade podjetnike. Nadaljnja priporočila glede usklajevanja znanj in spretnosti s potrebami je OR navedel v mnenju z naslovom Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (COR-2014-01319); poudarja, da je vprašanje spretnosti in znanj še posebej pomembno za mlade, ki jih še vedno pesti zelo visoka stopnja brezposelnosti (več kot 22 %) in bi morali biti bolje usposobljeni za delovna mesta prihodnosti na splošno in zlasti za zelena delovna mesta (14); |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen usklajevanja znanj in spretnosti s potrebami trga dela in v zvezi s tem poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri predvidevanju teh potreb in njihovem usklajevanju s potrebami trga dela z ukrepi na področju izobraževanja, usposabljanja in podpore, zlasti za mlade podjetnike. Nadaljnja priporočila glede usklajevanja znanj in spretnosti s potrebami je OR navedel v mnenju z naslovom Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (COR-2014-01319); poudarja, da je vprašanje spretnosti in znanj še posebej pomembno za mlade, ki jih še vedno pesti zelo visoka stopnja brezposelnosti (več kot 22 %) in bi morali biti bolje usposobljeni za delovna mesta prihodnosti na splošno in zlasti za zelena delovna mesta (14);

| 12. | odobrava navedbo socialne ekonomije v peti smernici in poudarja potencial tega sektorja za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v evropskih regijah in mestih (15); pri tem je podpora terciarnemu sektorju in prostovoljstvu poseben cilj politik lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

12.

odobrava navedbo socialne ekonomije v peti smernici in poudarja potencial tega sektorja za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v evropskih regijah in mestih (15); pri tem je podpora terciarnemu sektorju in prostovoljstvu poseben cilj politik lokalnih in regionalnih oblasti;

| 13. | obžaluje, da ima v sedanjih posodobljenih smernicah zaposlovanja načelo enakosti spolov manjši pomen kot v prejšnjih letih, in poudarja, da je kriza prizadela ženske drugače kot moške ter da bi s priznanjem razlik med spoloma lahko sprejeli bolj ciljne in učinkovitejše ukrepe; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da ima v sedanjih posodobljenih smernicah zaposlovanja načelo enakosti spolov manjši pomen kot v prejšnjih letih, in poudarja, da je kriza prizadela ženske drugače kot moške ter da bi s priznanjem razlik med spoloma lahko sprejeli bolj ciljne in učinkovitejše ukrepe;

| 14. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe tudi v podporo samozaposlovanju, zlasti podjetništvu, glede na njun pomemben vpliv na gospodarsko rast na lokalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe tudi v podporo samozaposlovanju, zlasti podjetništvu, glede na njun pomemben vpliv na gospodarsko rast na lokalni ravni;

| 15. | poziva k ukrepom za izboljšanje digitalnega gospodarstva in zmanjšanje digitalne vrzeli, da se poveča potencial za rast, in poudarja pomen politik, ki bi jih bilo mogoče razviti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

15.

poziva k ukrepom za izboljšanje digitalnega gospodarstva in zmanjšanje digitalne vrzeli, da se poveča potencial za rast, in poudarja pomen politik, ki bi jih bilo mogoče razviti na lokalni ravni;

| 16. | ponovno poudarja, da je z vidika mobilnosti delavcev za veliko večino državljanov EU pravica do prostega gibanja eden največjih dosežkov EU, ter meni, da sta varstvo te pravice in njeno uresničevanje prek krepitve prostega gibanja delavcev temeljnega pomena (16). Vendar je treba upoštevati tudi to, da se lahko z dolgoročnimi obsežnimi socialnimi naložbami regij in lokalnih skupnosti, ki najbolje razumejo posebnosti svojega ozemlja in skupnosti, kriza rešuje bolj trajnostno in prepreči izseljevanje prevelikega števila visoko kvalificiranih delavcev, ki lahko prispevajo k rasti (17). |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, da je z vidika mobilnosti delavcev za veliko večino državljanov EU pravica do prostega gibanja eden največjih dosežkov EU, ter meni, da sta varstvo te pravice in njeno uresničevanje prek krepitve prostega gibanja delavcev temeljnega pomena (16). Vendar je treba upoštevati tudi to, da se lahko z dolgoročnimi obsežnimi socialnimi naložbami regij in lokalnih skupnosti, ki najbolje razumejo posebnosti svojega ozemlja in skupnosti, kriza rešuje bolj trajnostno in prepreči izseljevanje prevelikega števila visoko kvalificiranih delavcev, ki lahko prispevajo k rasti (17).

V Bruslju, 3. junija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Resolucija Odbora regij Za boljši nabor orodij za izvajanje strategije Evropa 2020: integrirane smernice za gospodarske politike in politike zaposlovanja držav članic in Unije (CdR 175/2010 fin).

1

Za boljši nabor orodij za izvajanje strategije Evropa 2020: integrirane smernice za gospodarske politike in politike zaposlovanja držav članic in Unije

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  Mnenje o zelenem akcijskem načrtu za MSP in pobudi za zeleno zaposlovanje.

5

zelenem akcijskem načrtu za MSP in pobudi za zeleno zaposlovanje.

(6)  Resolucija OR o delovnem programu Evropske komisije za leto 2015 (COR-2015-00074).

6

delovnem programu Evropske komisije za leto 2015

(7)  Mnenje o mobilnosti delovne sile in krepitvi mreže EURES (COR-2014-1315).

7

mobilnosti delovne sile in krepitvi mreže EURES

(8)  Mnenje Odbora regij o svežnju EU za socialne naložbe (CdR1999-2013).

8

svežnju EU za socialne naložbe

(9)  Glej opombo 1.

9

(10)  Glej opombo 1.

10

(11)  Glej opombo 7.

11

(12)  Atenska izjava Odbora regij o vmesnem pregledu strategije Evropa 2020.

12

(13)  Glej opombo 4.

13

(14)  Glej opombo 5.

14

(15)  Glej opombo 6.

15

(16)  Glej opombo 7.

16

(17)  Glej opombo 8.

17

---