# Uradni list L 205/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 205 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5831. julij 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 205

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5831. julij 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1278 z dne 9. julija 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij glede navodil, predlog in opredelitev (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1278 z dne 9. julija 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij glede navodil, predlog in opredelitev (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 31.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1278

z dne 9. julija 2015

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij glede navodil, predlog in opredelitev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 99(5), četrtega pododstavka člena 99(6), tretjega pododstavka člena 101(4), tretjega pododstavka člena 394(4), četrtega pododstavka člena 415(3) in tretjega pododstavka člena 430(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 (2) določa zahteve, v skladu s katerimi morajo institucije poročati informacije, ki so relevantne za spoštovanje določb Uredbe (EU) št. 575/2013. Ker se v regulativnem okviru, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 575/2013, s sprejemanjem regulativnih tehničnih standardov postopoma dopolnjujejo in spreminjajo njegovi nebistveni elementi, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 ustrezno posodobiti, da bodo navedena pravila v njej upoštevana in da bo zagotavljala še natančnejša navodila ter opredelitve, ki se uporabljajo za namene nadzorniškega poročanja institucij. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 (2) določa zahteve, v skladu s katerimi morajo institucije poročati informacije, ki so relevantne za spoštovanje določb Uredbe (EU) št. 575/2013. Ker se v regulativnem okviru, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 575/2013, s sprejemanjem regulativnih tehničnih standardov postopoma dopolnjujejo in spreminjajo njegovi nebistveni elementi, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 ustrezno posodobiti, da bodo navedena pravila v njej upoštevana in da bo zagotavljala še natančnejša navodila ter opredelitve, ki se uporabljajo za namene nadzorniškega poročanja institucij.

| (2) | Da bi se zagotovila pravilna in enotna uporaba zahtev iz Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, bi bilo treba še podrobneje določiti predloge, navodila in opredelitve za namene nadzorniškega poročanja. Zato je zaradi pravne jasnosti ustrezno, da se nadomesti več predlog v prilogah I, III in IV ter da se spremenijo in dopolnijo nekatera navodila v prilogah II, V, IX in XVII. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se zagotovila pravilna in enotna uporaba zahtev iz Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, bi bilo treba še podrobneje določiti predloge, navodila in opredelitve za namene nadzorniškega poročanja. Zato je zaradi pravne jasnosti ustrezno, da se nadomesti več predlog v prilogah I, III in IV ter da se spremenijo in dopolnijo nekatera navodila v prilogah II, V, IX in XVII.

| (3) | Da bi imeli institucije in pristojni organi dovolj časa za implementacijo sprememb iz te uredbe, bi se morala uporabljati od 1. junija 2015. |
| --- | --- |

(3)

Da bi imeli institucije in pristojni organi dovolj časa za implementacijo sprememb iz te uredbe, bi se morala uporabljati od 1. junija 2015.

| (4) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski bančni organ (EBA) predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski bančni organ (EBA) predložil Komisiji.

| (5) | Glede na to, da potrebne spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 ne vključujejo bistvenih vsebinskih sprememb, EBA v skladu z drugim pododstavkom člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ni izvedla odprtega javnega posvetovanja, saj bi bilo to nesorazmerno glede na področje uporabe in učinek zadevnih osnutkov izvedbenih tehničnih standardov. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da potrebne spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 ne vključujejo bistvenih vsebinskih sprememb, EBA v skladu z drugim pododstavkom člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ni izvedla odprtega javnega posvetovanja, saj bi bilo to nesorazmerno glede na področje uporabe in učinek zadevnih osnutkov izvedbenih tehničnih standardov.

| (6) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 se spremeni:

| 1. | Predloge 1, 4, 6.2, 7, 8.1, 9.1, 9.2, 9.3, 17, 21 in 22 iz Priloge I se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

Predloge 1, 4, 6.2, 7, 8.1, 9.1, 9.2, 9.3, 17, 21 in 22 iz Priloge I se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge I k tej uredbi.

| 2. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

| 3. | Predloge 1.3, 16, 20 in 46 iz Priloge III se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge III k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Predloge 1.3, 16, 20 in 46 iz Priloge III se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge III k tej uredbi.

| 4. | Predloge 1.3, 16, 20 in 46 iz Priloge IV se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Predloge 1.3, 16, 20 in 46 iz Priloge IV se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge IV k tej uredbi.

| 5. | Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi. |
| --- | --- |

5.

Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi.

| 6. | Priloga IX se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej uredbi. |
| --- | --- |

6.

Priloga IX se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej uredbi.

| 7. | Priloga XVII se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej uredbi. |
| --- | --- |

7.

Priloga XVII se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. junija 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

3

---

PRILOGA I

C 01.00 – KAPITAL (CA1)

| Vrstice | Id. št. | Postavka | Znesek |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 1 | KAPITAL | |
| 015 | 1.1 | TEMELJNI KAPITAL | |
| 020 | 1.1.1 | NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL | |
| 030 | 1.1.1.1 | Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot navaden lastniški temeljni kapital | |
| 040 | 1.1.1.1.1 | Vplačani kapitalski instrumenti | |
| 045 | 1.1.1.1.1* | Od tega: kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah | |
| 050 | 1.1.1.1.2* | Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi | |
| 060 | 1.1.1.1.3 | Vplačani presežek kapitala | |
| 070 | 1.1.1.1.4 | (–) Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 080 | 1.1.1.1.4.1 | (–) Neposredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 090 | 1.1.1.1.4.2 | (–) Posredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 091 | 1.1.1.1.4.3 | (–) Sintetični deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 092 | 1.1.1.1.5 | (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 130 | 1.1.1.2 | Zadržani dobiček | |
| 140 | 1.1.1.2.1 | Zadržani dobiček preteklih let | |
| 150 | 1.1.1.2.2 | Priznan dobiček ali izguba | |
| 160 | 1.1.1.2.2.1 | Dobiček ali izguba, ki pripada nadrejenim lastnikom | |
| 170 | 1.1.1.2.2.2 | (–) Del dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki ni priznan | |
| 180 | 1.1.1.3 | Akumulirani drug vseobsegajoči donos | |
| 200 | 1.1.1.4 | Druge rezerve | |
| 210 | 1.1.1.5 | Rezervacije za splošna bančna tveganja | |
| 220 | 1.1.1.6 | Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila | |
| 230 | 1.1.1.7 | Manjšinski delež, pripoznan v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu | |
| 240 | 1.1.1.8 | Prehodne prilagoditve zaradi dodatnih manjšinskih deležev | |
| 250 | 1.1.1.9 | Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi bonitetnih filtrov | |
| 260 | 1.1.1.9.1 | (–) Povečanja lastniškega kapitala, ki izhajajo iz listinjenih sredstev | |
| 270 | 1.1.1.9.2 | Rezerva za varovanje denarnih tokov | |
| 280 | 1.1.1.9.3 | Kumulativni dobički in izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja v zvezi z obveznostmi, vrednotenimi po pošteni vrednosti | |
| 285 | 1.1.1.9.4 | Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi | |
| 290 | 1.1.1.9.5 | (–) Prilagoditve vrednosti zaradi zahtev po preudarnem vrednotenju | |
| 300 | 1.1.1.10 | (–) Dobro ime | |
| 310 | 1.1.1.10.1 | (–) Dobro ime, ki se pripozna kot neopredmeteno sredstvo | |
| 320 | 1.1.1.10.2 | (–) Dobro ime, ki se nanaša na vrednotenje pomembnih naložb | |
| 330 | 1.1.1.10.3 | Odložene obveznosti za davek, povezane z dobrim imenom | |
| 340 | 1.1.1.11 | (–) Druga neopredmetena sredstva | |
| 350 | 1.1.1.11.1 | (–) Druga neopredmetena sredstva pred odbitkom odloženih obveznosti za davek | |
| 360 | 1.1.1.11.2 | Odložene obveznosti za davek, povezane z drugimi neopredmetenimi sredstvi | |
| 370 | 1.1.1.12 | (–) Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik, zmanjšanih za povezane obveznosti za davek | |
| 380 | 1.1.1.13 | (–) Primanjkljaj popravkov zaradi kreditnega tveganja glede na pričakovane izgube v okviru pristopa IRB | |
| 390 | 1.1.1.14 | (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami | |
| 400 | 1.1.1.14.1 | (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami | |
| 410 | 1.1.1.14.2 | Odložene obveznosti za davek, povezane s sredstvi pokojninskega sklada z določenimi pravicami | |
| 420 | 1.1.1.14.3 | Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih lahko institucija neomejeno uporablja | |
| 430 | 1.1.1.15 | (–) Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu | |
| 440 | 1.1.1.16 | (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom | |
| 450 | 1.1.1.17 | (–) Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 % | |
| 460 | 1.1.1.18 | (–) Pozicije listinjenja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 % | |
| 470 | 1.1.1.19 | (–) Proste izročitve, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 % | |
| 471 | 1.1.1.20 | (–) Pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB in za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 % | |
| 472 | 1.1.1.21 | (–) Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom notranjih modelov, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 % | |
| 480 | 1.1.1.22 | (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 490 | 1.1.1.23 | (–) Odbitne odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik | |
| 500 | 1.1.1.24 | (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 510 | 1.1.1.25 | (–) Znesek, ki presega prag 17,65 % | |
| 520 | 1.1.1.26 | Druge prehodne prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 524 | 1.1.1.27 | (–) Dodatni odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR | |
| 529 | 1.1.1.28 | Sestavine ali odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala – drugo | |
| 530 | 1.1.2 | DODATNI TEMELJNI KAPITAL | |
| 540 | 1.1.2.1 | Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot dodatni temeljni kapital | |
| 550 | 1.1.2.1.1 | Vplačani kapitalski instrumenti | |
| 560 | 1.1.2.1.2* | Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi | |
| 570 | 1.1.2.1.3 | Vplačani presežek kapitala | |
| 580 | 1.1.2.1.4 | (–) Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala | |
| 590 | 1.1.2.1.4.1 | (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala | |
| 620 | 1.1.2.1.4.2 | (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala | |
| 621 | 1.1.2.1.4.3 | (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala | |
| 622 | 1.1.2.1.5 | (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala | |
| 660 | 1.1.2.2 | Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila | |
| 670 | 1.1.2.3 | Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem temeljnem kapitalu | |
| 680 | 1.1.2.4 | Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe | |
| 690 | 1.1.2.5 | (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu | |
| 700 | 1.1.2.6 | (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 710 | 1.1.2.7 | (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 720 | 1.1.2.8 | (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom | |
| 730 | 1.1.2.9 | Druge prehodne prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala | |
| 740 | 1.1.2.10 | Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom (odbito v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu) | |
| 744 | 1.1.2.11 | (–) Dodatni odbitki dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR | |
| 748 | 1.1.2.12 | Sestavine ali odbitki dodatnega temeljnega kapitala – drugo | |
| 750 | 1.2 | DODATNI KAPITAL | |
| 760 | 1.2.1 | Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, sprejemljivi kot dodatni kapital | |
| 770 | 1.2.1.1 | Vplačani kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi | |
| 780 | 1.2.1.2* | Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, ki niso sprejemljivi | |
| 790 | 1.2.1.3 | Vplačani presežek kapitala | |
| 800 | 1.2.1.4 | (–) Lastni instrumenti dodatnega kapitala | |
| 810 | 1.2.1.4.1 | (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala | |
| 840 | 1.2.1.4.2 | (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala | |
| 841 | 1.2.1.4.3 | (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega kapitala | |
| 842 | 1.2.1.5 | (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala | |
| 880 | 1.2.2 | Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega kapitala in podrejenih dolgov, za katere se uporabljajo predhodna pravila | |
| 890 | 1.2.3 | Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem kapitalu | |
| 900 | 1.2.4 | Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v dodatnem kapitalu instrumentov, ki jih izdajo podrejene družbe | |
| 910 | 1.2.5 | Presežek rezervacij nad sprejemljivimi pričakovanimi izgubami v okviru pristopa IRB | |
| 920 | 1.2.6 | Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v okviru standardiziranega pristopa | |
| 930 | 1.2.7 | (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu | |
| 940 | 1.2.8 | (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 950 | 1.2.9 | (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 960 | 1.2.10 | Druge prehodne prilagoditve dodatnega kapitala | |
| 970 | 1.2.11 | Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom (odbito v dodatnem temeljnem kapitalu) | |
| 974 | 1.2.12 | (–) Dodatni odbitki dodatnega kapitala v skladu s členom 3 CRR | |
| 978 | 1.2.13 | Elementi ali odbitki dodatnega kapitala – drugo | |

Vrstice

Id. št.

Postavka

Znesek

010

1

KAPITAL

015

1.1

TEMELJNI KAPITAL

020

1.1.1

NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

030

1.1.1.1

Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot navaden lastniški temeljni kapital

040

1.1.1.1.1

Vplačani kapitalski instrumenti

045

1.1.1.1.1*

Od tega: kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah

050

1.1.1.1.2*

Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi

060

1.1.1.1.3

Vplačani presežek kapitala

070

1.1.1.1.4

(–) Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala

080

1.1.1.1.4.1

(–) Neposredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

090

1.1.1.1.4.2

(–) Posredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

091

1.1.1.1.4.3

(–) Sintetični deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

092

1.1.1.1.5

(–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala

130

1.1.1.2

Zadržani dobiček

140

1.1.1.2.1

Zadržani dobiček preteklih let

150

1.1.1.2.2

Priznan dobiček ali izguba

160

1.1.1.2.2.1

Dobiček ali izguba, ki pripada nadrejenim lastnikom

170

1.1.1.2.2.2

(–) Del dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki ni priznan

180

1.1.1.3

Akumulirani drug vseobsegajoči donos

200

1.1.1.4

Druge rezerve

210

1.1.1.5

Rezervacije za splošna bančna tveganja

220

1.1.1.6

Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

230

1.1.1.7

Manjšinski delež, pripoznan v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

240

1.1.1.8

Prehodne prilagoditve zaradi dodatnih manjšinskih deležev

250

1.1.1.9

Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi bonitetnih filtrov

260

1.1.1.9.1

(–) Povečanja lastniškega kapitala, ki izhajajo iz listinjenih sredstev

270

1.1.1.9.2

Rezerva za varovanje denarnih tokov

280

1.1.1.9.3

Kumulativni dobički in izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja v zvezi z obveznostmi, vrednotenimi po pošteni vrednosti

285

1.1.1.9.4

Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi

290

1.1.1.9.5

(–) Prilagoditve vrednosti zaradi zahtev po preudarnem vrednotenju

300

1.1.1.10

(–) Dobro ime

310

1.1.1.10.1

(–) Dobro ime, ki se pripozna kot neopredmeteno sredstvo

320

1.1.1.10.2

(–) Dobro ime, ki se nanaša na vrednotenje pomembnih naložb

330

1.1.1.10.3

Odložene obveznosti za davek, povezane z dobrim imenom

340

1.1.1.11

(–) Druga neopredmetena sredstva

350

1.1.1.11.1

(–) Druga neopredmetena sredstva pred odbitkom odloženih obveznosti za davek

360

1.1.1.11.2

Odložene obveznosti za davek, povezane z drugimi neopredmetenimi sredstvi

370

1.1.1.12

(–) Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik, zmanjšanih za povezane obveznosti za davek

380

1.1.1.13

(–) Primanjkljaj popravkov zaradi kreditnega tveganja glede na pričakovane izgube v okviru pristopa IRB

390

1.1.1.14

(–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

400

1.1.1.14.1

(–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

410

1.1.1.14.2

Odložene obveznosti za davek, povezane s sredstvi pokojninskega sklada z določenimi pravicami

420

1.1.1.14.3

Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih lahko institucija neomejeno uporablja

430

1.1.1.15

(–) Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

440

1.1.1.16

(–) Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom

450

1.1.1.17

(–) Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

460

1.1.1.18

(–) Pozicije listinjenja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

470

1.1.1.19

(–) Proste izročitve, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

471

1.1.1.20

(–) Pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB in za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

472

1.1.1.21

(–) Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom notranjih modelov, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

480

1.1.1.22

(–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

490

1.1.1.23

(–) Odbitne odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

500

1.1.1.24

(–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

510

1.1.1.25

(–) Znesek, ki presega prag 17,65 %

520

1.1.1.26

Druge prehodne prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala

524

1.1.1.27

(–) Dodatni odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

529

1.1.1.28

Sestavine ali odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala – drugo

530

1.1.2

DODATNI TEMELJNI KAPITAL

540

1.1.2.1

Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot dodatni temeljni kapital

550

1.1.2.1.1

Vplačani kapitalski instrumenti

560

1.1.2.1.2*

Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi

570

1.1.2.1.3

Vplačani presežek kapitala

580

1.1.2.1.4

(–) Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala

590

1.1.2.1.4.1

(–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

620

1.1.2.1.4.2

(–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

621

1.1.2.1.4.3

(–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

622

1.1.2.1.5

(–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala

660

1.1.2.2

Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

670

1.1.2.3

Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem temeljnem kapitalu

680

1.1.2.4

Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe

690

1.1.2.5

(–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu

700

1.1.2.6

(–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

710

1.1.2.7

(–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

720

1.1.2.8

(–) Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom

730

1.1.2.9

Druge prehodne prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala

740

1.1.2.10

Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom (odbito v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu)

744

1.1.2.11

(–) Dodatni odbitki dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

748

1.1.2.12

Sestavine ali odbitki dodatnega temeljnega kapitala – drugo

750

1.2

DODATNI KAPITAL

760

1.2.1

Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, sprejemljivi kot dodatni kapital

770

1.2.1.1

Vplačani kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi

780

1.2.1.2*

Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, ki niso sprejemljivi

790

1.2.1.3

Vplačani presežek kapitala

800

1.2.1.4

(–) Lastni instrumenti dodatnega kapitala

810

1.2.1.4.1

(–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala

840

1.2.1.4.2

(–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala

841

1.2.1.4.3

(–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega kapitala

842

1.2.1.5

(–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala

880

1.2.2

Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega kapitala in podrejenih dolgov, za katere se uporabljajo predhodna pravila

890

1.2.3

Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem kapitalu

900

1.2.4

Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v dodatnem kapitalu instrumentov, ki jih izdajo podrejene družbe

910

1.2.5

Presežek rezervacij nad sprejemljivimi pričakovanimi izgubami v okviru pristopa IRB

920

1.2.6

Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v okviru standardiziranega pristopa

930

1.2.7

(–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu

940

1.2.8

(–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

950

1.2.9

(–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

960

1.2.10

Druge prehodne prilagoditve dodatnega kapitala

970

1.2.11

Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom (odbito v dodatnem temeljnem kapitalu)

974

1.2.12

(–) Dodatni odbitki dodatnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

978

1.2.13

Elementi ali odbitki dodatnega kapitala – drugo

C 04.00 – POJASNJEVALNE POSTAVKE (CA4)

| Vrstica | Id. št. | Postavka | Stolpec |
| --- | --- | --- | --- |
| Odložene terjatve za davek in obveznosti | 10 |
| 010 | 1 | Odložene terjatve za davek skupaj | |
| 020 | 1.1 | Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček | |
| 030 | 1.2 | Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik | |
| 040 | 1.3 | Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik | |
| 050 | 2 | Odložene obveznosti za davek skupaj | |
| 060 | 2.1 | Odložene obveznosti za davek, ki se ne odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček | |
| 070 | 2.2 | Odložene obveznosti za davek, ki se odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček | |
| 080 | 2.2.1 | Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik | |
| 090 | 2.2.2 | Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik | |
| Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja in pričakovane izgube |
| 100 | 3 | Presežek (+) ali primanjkljaj (–) popravkov zaradi kreditnega tveganja, dodatnih prilagoditev vrednosti in drugih zmanjšanj kapitala na pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki niso neplačane, izračunan po pristopu IRB | |
| 110 | 3.1 | Skupaj popravki zaradi kreditnega tveganja, dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala, izračunani za vključitev v izračun zneska pričakovane izgube | |
| 120 | 3.1.1 | Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja | |
| 130 | 3.1.2 | Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja | |
| 131 | 3.1.3 | Dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala | |
| 140 | 3.2 | Skupaj izračunane pričakovane izgube | |
| 145 | 4 | Presežek (+) ali primanjkljaj (–) posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja na pričakovane izgube za neplačane izpostavljenosti, izračunan po pristopu IRB | |
| 150 | 4.1 | Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja in pozicije, ki so obravnavane podobno | |
| 155 | 4.2 | Skupaj izračunane pričakovane izgube | |
| 160 | 5 | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za presežek rezervacij, sprejemljivih kot dodatni kapital | |
| 170 | 6 | Skupaj bruto rezervacije, sprejemljive za vključitev v dodatni kapital | |
| 180 | 7 | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za rezervacije, sprejemljive kot dodatni kapital | |
| Pragi za odbitke od navadnega lastniškega temeljnega kapitala |
| 190 | 8 | Prag za neodbite deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 200 | 9 | 10-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 210 | 10 | 17,65-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 225 | 11.1 | Sprejemljiv kapital za namene kvalificiranih deležev zunaj finančnega sektorja | |
| 226 | 11.2 | Sprejemljiv kapital za namene velikih izpostavljenosti | |
| Naložbe v kapital subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe |
| 230 | 12 | Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije | |
| 240 | 12.1 | Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 250 | 12.1.1 | Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 260 | 12.1.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 270 | 12.2 | Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 280 | 12.2.1 | Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 290 | 12.2.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 291 | 12.3 | Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 292 | 12.3.1 | Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 293 | 12.3.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 300 | 13 | Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije | |
| 310 | 13.1 | Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 320 | 13.1.1 | Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 330 | 13.1.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 340 | 13.2 | Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 350 | 13.2.1 | Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 360 | 13.2.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 361 | 13.3 | Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 362 | 13.3.1 | Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 363 | 13.3.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 370 | 14 | Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije | |
| 380 | 14.1 | Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 390 | 14.1.1 | Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 400 | 14.1.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 410 | 14.2 | Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 420 | 14.2.1 | Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 430 | 14.2.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 431 | 14.3 | Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 432 | 14.3.1 | Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe | |
| 433 | 14.3.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| Naložbe v kapital subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo |
| 440 | 15 | Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije | |
| 450 | 15.1 | Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 460 | 15.1.1 | Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 470 | 15.1.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 480 | 15.2 | Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 490 | 15.2.1 | Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 500 | 15.2.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 501 | 15.3 | Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 502 | 15.3.1 | Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 503 | 15.3.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 510 | 16 | Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije | |
| 520 | 16.1 | Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 530 | 16.1.1 | Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 540 | 16.1.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 550 | 16.2 | Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 560 | 16.2.1 | Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 570 | 16.2.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 571 | 16.3 | Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 572 | 16.3.1 | Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 573 | 16.3.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 580 | 17 | Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije | |
| 590 | 17.1 | Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 600 | 17.1.1 | Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 610 | 17.1.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 620 | 17.2 | Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 630 | 17.2.1 | Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 640 | 17.2.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| 641 | 17.3 | Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 642 | 17.3.1 | Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo | |
| 643 | 17.3.2 | (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj | |
| Zneski skupne izpostavljenosti tveganjem deležev, ki se ne odbijejo od ustrezne kapitalske kategorije: |
| 650 | 18 | Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije | |
| 660 | 19 | Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega temeljnega kapitala institucije | |
| 670 | 20 | Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega kapitala institucije | |
| Začasna opustitev odbitka od kapitala |
| 680 | 21 | Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo | |
| 690 | 22 | Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo | |
| 700 | 23 | Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo | |
| 710 | 24 | Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo | |
| 720 | 25 | Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo | |
| 730 | 26 | Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo | |
| Kapitalski blažilniki |
| 740 | 27 | Zahteva po skupnem blažilniku | |
| 750 | | Varovalni kapitalski blažilnik | |
| 760 | | Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice | |
| 770 | | Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik | |
| 780 | | Blažilnik sistemskih tveganj | |
| 790 | | Blažilnik za sistemsko pomembne institucije | |
| 800 | | Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije | |
| 810 | | Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije | |
| Zahteve v okviru stebra II |
| 820 | 28 | Kapitalske zahteve v zvezi s prilagoditvami v okviru stebra II | |
| Dodatne informacije za investicijska podjetja |
| 830 | 29 | Ustanovni kapital | |
| 840 | 30 | Kapital na podlagi stalnih splošnih stroškov | |
| Dodatne informacije za izračun pragov za poročanje |
| 850 | 31 | Tuje originalne izpostavljenosti | |
| 860 | 32 | Skupaj originalne izpostavljenosti | |
| Prag iz sporazuma Basel I |
| 870 | | Prilagoditve skupnega kapitala | |
| 880 | | Kapital, v celoti prilagojen za prag iz sporazuma Basel I | |
| 890 | | Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I | |
| 900 | | Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I – alternativa po standardiziranem pristopu | |

Vrstica

Id. št.

Postavka

Stolpec

Odložene terjatve za davek in obveznosti

10

010

1

Odložene terjatve za davek skupaj

020

1.1

Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček

030

1.2

Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

040

1.3

Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

050

2

Odložene obveznosti za davek skupaj

060

2.1

Odložene obveznosti za davek, ki se ne odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček

070

2.2

Odložene obveznosti za davek, ki se odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček

080

2.2.1

Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

090

2.2.2

Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja in pričakovane izgube

100

3

Presežek (+) ali primanjkljaj (–) popravkov zaradi kreditnega tveganja, dodatnih prilagoditev vrednosti in drugih zmanjšanj kapitala na pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki niso neplačane, izračunan po pristopu IRB

110

3.1

Skupaj popravki zaradi kreditnega tveganja, dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala, izračunani za vključitev v izračun zneska pričakovane izgube

120

3.1.1

Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

130

3.1.2

Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

131

3.1.3

Dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala

140

3.2

Skupaj izračunane pričakovane izgube

145

4

Presežek (+) ali primanjkljaj (–) posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja na pričakovane izgube za neplačane izpostavljenosti, izračunan po pristopu IRB

150

4.1

Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja in pozicije, ki so obravnavane podobno

155

4.2

Skupaj izračunane pričakovane izgube

160

5

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za presežek rezervacij, sprejemljivih kot dodatni kapital

170

6

Skupaj bruto rezervacije, sprejemljive za vključitev v dodatni kapital

180

7

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za rezervacije, sprejemljive kot dodatni kapital

Pragi za odbitke od navadnega lastniškega temeljnega kapitala

190

8

Prag za neodbite deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

200

9

10-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala

210

10

17,65-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala

225

11.1

Sprejemljiv kapital za namene kvalificiranih deležev zunaj finančnega sektorja

226

11.2

Sprejemljiv kapital za namene velikih izpostavljenosti

Naložbe v kapital subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

230

12

Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

240

12.1

Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

250

12.1.1

Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

260

12.1.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

270

12.2

Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

280

12.2.1

Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

290

12.2.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

291

12.3

Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

292

12.3.1

Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

293

12.3.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

300

13

Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

310

13.1

Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

320

13.1.1

Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

330

13.1.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

340

13.2

Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

350

13.2.1

Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

360

13.2.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

361

13.3

Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

362

13.3.1

Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

363

13.3.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

370

14

Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

380

14.1

Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

390

14.1.1

Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

400

14.1.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

410

14.2

Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

420

14.2.1

Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

430

14.2.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

431

14.3

Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

432

14.3.1

Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

433

14.3.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Naložbe v kapital subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

440

15

Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

450

15.1

Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

460

15.1.1

Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

470

15.1.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

480

15.2

Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

490

15.2.1

Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

500

15.2.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

501

15.3

Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

502

15.3.1

Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

503

15.3.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

510

16

Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

520

16.1

Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

530

16.1.1

Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

540

16.1.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

550

16.2

Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

560

16.2.1

Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

570

16.2.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

571

16.3

Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

572

16.3.1

Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

573

16.3.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

580

17

Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

590

17.1

Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

600

17.1.1

Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

610

17.1.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

620

17.2

Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

630

17.2.1

Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

640

17.2.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

641

17.3

Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

642

17.3.1

Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

643

17.3.2

(–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Zneski skupne izpostavljenosti tveganjem deležev, ki se ne odbijejo od ustrezne kapitalske kategorije:

650

18

Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije

660

19

Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega temeljnega kapitala institucije

670

20

Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega kapitala institucije

Začasna opustitev odbitka od kapitala

680

21

Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo

690

22

Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo

700

23

Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo

710

24

Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo

720

25

Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo

730

26

Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo

Kapitalski blažilniki

740

27

Zahteva po skupnem blažilniku

750

Varovalni kapitalski blažilnik

760

Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice

770

Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik

780

Blažilnik sistemskih tveganj

790

Blažilnik za sistemsko pomembne institucije

800

Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije

810

Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije

Zahteve v okviru stebra II

820

28

Kapitalske zahteve v zvezi s prilagoditvami v okviru stebra II

Dodatne informacije za investicijska podjetja

830

29

Ustanovni kapital

840

30

Kapital na podlagi stalnih splošnih stroškov

Dodatne informacije za izračun pragov za poročanje

850

31

Tuje originalne izpostavljenosti

860

32

Skupaj originalne izpostavljenosti

Prag iz sporazuma Basel I

870

Prilagoditve skupnega kapitala

880

Kapital, v celoti prilagojen za prag iz sporazuma Basel I

890

Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I

900

Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I – alternativa po standardiziranem pristopu

C 06.02 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)

| SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE | INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE |
| --- | --- |
| IME | KODA | Koda LEI | INSTITUCIJA ALI ENAKOVREDEN SUBJEKT


  (DA/NE) | OBSEG PODATKOV: POSAMIČNO POLNO KONSOLIDIRANO (SF) ALI POSAMIČNO DELNO KONSOLIDIRANO (SP) | KODA DRŽAVE | DELEŽ V LASTI (%) | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM | |
| KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE | POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA | OPERATIVNO TVEGANJE | DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM |
| 010 | 020 | 025 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 |
| | | | | | | | | | | | |

SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE

INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE

IME

KODA

Koda LEI

INSTITUCIJA ALI ENAKOVREDEN SUBJEKT

(DA/NE)

OBSEG PODATKOV: POSAMIČNO POLNO KONSOLIDIRANO (SF) ALI POSAMIČNO DELNO KONSOLIDIRANO (SP)

KODA DRŽAVE

DELEŽ V LASTI (%)

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE

POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

OPERATIVNO TVEGANJE

DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

010

020

025

030

040

050

060

070

080

090

100

110

| INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE |
| --- |
| KAPITAL | | |
| SKUPNI TEMELJNI KAPITAL | | | DODATNI KAPITAL | |
| NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL | | DODATNI TEMELJNI KAPITAL | |
| OD TEGA: KVALIFICIRANI KAPITAL | POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA | OD TEGA: KVALIFICIRANI TEMELJNI KAPITAL | POVEZANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA | OD TEGA: MANJŠINSKI DELEŽI | POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE | OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL | OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI KAPITAL |
| 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 |
| | | | | | | | | | | | | |

INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE

KAPITAL

SKUPNI TEMELJNI KAPITAL

DODATNI KAPITAL

NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

DODATNI TEMELJNI KAPITAL

OD TEGA: KVALIFICIRANI KAPITAL

POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA

OD TEGA: KVALIFICIRANI TEMELJNI KAPITAL

POVEZANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA

OD TEGA: MANJŠINSKI DELEŽI

POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE

OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL

OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI KAPITAL

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

| INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE |
| --- |
| ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM | | KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL | | KONSOLIDIRANI KAPITAL | |
| KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE | POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA | OPERATIVNO TVEGANJE | DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM | KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI TEMELJNI KAPITAL | | KVALIFICIRANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI KAPITAL | POJASNJEVALNA POSTAVKA: DOBRO IME (–)/(+) NEGATIVNO DOBRO IME | OD TEGA: NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL |
| MANJŠINSKI DELEŽI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL | KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL |
| 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 |
| | | | | | | | | | | | | |

INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL

KONSOLIDIRANI KAPITAL

KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE

POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

OPERATIVNO TVEGANJE

DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI TEMELJNI KAPITAL

KVALIFICIRANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI KAPITAL

POJASNJEVALNA POSTAVKA: DOBRO IME (–)/(+) NEGATIVNO DOBRO IME

OD TEGA: NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

MANJŠINSKI DELEŽI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

| INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE | KAPITALSKI BLAŽILNIKI |
| --- | --- |
| | ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU | |
| OD TEGA: DODATNI TEMELJNI KAPITAL | OD TEGA: PRISPEVKI H KONSOLIDIRANEMU REZULTATU | OD TEGA: (–) DOBRO IME/(+) NEGATIVNO DOBRO IME | VAROVALNI KAPITALSKI BLAŽILNIK | POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTEN PROTICIKLIČNI KAPITALSKI BLAŽILNIK | VAROVALNI BLAŽILNIK ZARADI MAKROBONITETNEGA ALI SISTEMSKEGA TVEGANJA, UGOTOVLJENEGA NA RAVNI DRŽAVE ČLANICE | BLAŽILNIK SISTEMSKIH TVEGANJ | BLAŽILNIK ZA SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE | BLAŽILNIK ZA GLOBALNE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE | BLAŽILNIK ZA DRUGE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE |
| 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 460 | 470 | 480 |
| | | | | | | | | | | |

INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

KAPITALSKI BLAŽILNIKI

ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU

OD TEGA: DODATNI TEMELJNI KAPITAL

OD TEGA: PRISPEVKI H KONSOLIDIRANEMU REZULTATU

OD TEGA: (–) DOBRO IME/(+) NEGATIVNO DOBRO IME

VAROVALNI KAPITALSKI BLAŽILNIK

POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTEN PROTICIKLIČNI KAPITALSKI BLAŽILNIK

VAROVALNI BLAŽILNIK ZARADI MAKROBONITETNEGA ALI SISTEMSKEGA TVEGANJA, UGOTOVLJENEGA NA RAVNI DRŽAVE ČLANICE

BLAŽILNIK SISTEMSKIH TVEGANJ

BLAŽILNIK ZA SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

BLAŽILNIK ZA GLOBALNE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

BLAŽILNIK ZA DRUGE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

380

390

400

410

420

430

440

450

460

470

480

C 07.00 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SA)

Kategorija izpostavljenosti na podlagi standardizirangea pristopa

| | | ORIGINALNA ZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV | (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE, POVEZANE Z ORIGINALNO IZPOSTAVLJENOSTJO | IZPOSTAVLJENOSTI Z ODŠTETIMI PRILAGODITVAMI VREDNOSTI IN REZERVACIJAMI | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (Ga) |
| (–) JAMSTVA | (–) KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI |
| 010 | 030 | 040 | 050 | 060 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | | |
| 020 | od tega: MSP | | | | | |
| 030 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | |
| 040 | od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine | | | | | |
| 050 | od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa | | | | | |
| 060 | od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 070 | Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | |
| 080 | Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | |
| 090 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | |
| 100 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | |
| 110 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | |
| 120 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | |
| 130 | Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA: |
| 140 | 0 % | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | |
| 280 | Druge uteži tveganja | | | | | |
| POJASNJEVALNE POSTAVKE |
| 290 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine | | | | | |
| 300 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 % | | | | | |
| 310 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine | | | | | |
| 320 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 % | | | | | |

ORIGINALNA ZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

(–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE, POVEZANE Z ORIGINALNO IZPOSTAVLJENOSTJO

IZPOSTAVLJENOSTI Z ODŠTETIMI PRILAGODITVAMI VREDNOSTI IN REZERVACIJAMI

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (Ga)

(–) JAMSTVA

(–) KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

010

030

040

050

060

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

020

od tega: MSP

030

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

040

od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine

050

od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa

060

od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

070

Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

080

Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

090

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

100

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

110

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

120

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

130

Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Druge uteži tveganja

POJASNJEVALNE POSTAVKE

290

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

300

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %

310

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

320

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %

| | | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST | NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV |
| --- | --- | --- | --- |
| STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE | ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA |
| (–) ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM: ENOSTAVNA METODA | (–) DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE | (–) SKUPAJ ODLIVI | SKUPAJ PRILIVI (+) |
| 070 | 080 | 090 | 100 | 110 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | | |
| 020 | od tega: MSP | | | | | |
| 030 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | |
| 040 | od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine | | | | | |
| 050 | od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa | | | | | |
| 060 | od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 070 | Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | |
| 080 | Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | |
| 090 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | |
| 100 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | |
| 110 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | |
| 120 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | |
| 130 | Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA: |
| 140 | 0 % | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | |
| 280 | Druge uteži tveganja | | | | | |
| POJASNJEVALNE POSTAVKE |
| 290 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine | | | | | |
| 300 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 % | | | | | |
| 310 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine | | | | | |
| 320 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 % | | | | | |

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

(–) ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM: ENOSTAVNA METODA

(–) DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

(–) SKUPAJ ODLIVI

SKUPAJ PRILIVI (+)

070

080

090

100

110

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

020

od tega: MSP

030

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

040

od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine

050

od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa

060

od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

070

Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

080

Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

090

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

100

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

110

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

120

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

130

Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Druge uteži tveganja

POJASNJEVALNE POSTAVKE

290

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

300

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %

310

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

320

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %

| | | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE. RAZVITA METODA ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM | POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*) | RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PRILAGODITEV ZA NESTANOVITNOST V ZVEZI Z IZPOSTAVLJENOSTJO | (–) ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM: PRILAGOJENA VREDNOST (Cvam) | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % |
| | (–) OD TEGA: PRILAGODITVE ZA NESTANOVITNOST IN ZAPADLOST |
| 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | | | | | |
| 020 | od tega: MSP | | | | | | | | |
| 030 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | | | | |
| 040 | od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine | | | | | | | | |
| 050 | od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa | | | | | | | | |
| 060 | od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 070 | Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | |
| 080 | Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | | | | |
| 090 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | | | | |
| 100 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | | | | |
| 110 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | | | | |
| 120 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | | | | |
| 130 | Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA: |
| 140 | 0 % | | | | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | | | | |
| 280 | Druge uteži tveganja | | | | | | | | |
| POJASNJEVALNE POSTAVKE |
| 290 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine | | | | | | | | |
| 300 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 % | | | | | | | | |
| 310 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine | | | | | | | | |
| 320 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 % | | | | | | | | |

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE. RAZVITA METODA ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM

POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)

RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE

PRILAGODITEV ZA NESTANOVITNOST V ZVEZI Z IZPOSTAVLJENOSTJO

(–) ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM: PRILAGOJENA VREDNOST (Cvam)

0 %

20 %

50 %

100 %

(–) OD TEGA: PRILAGODITVE ZA NESTANOVITNOST IN ZAPADLOST

120

130

140

150

160

170

180

190

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

020

od tega: MSP

030

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

040

od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine

050

od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa

060

od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

070

Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

080

Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

090

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

100

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

110

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

120

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

130

Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Druge uteži tveganja

POJASNJEVALNE POSTAVKE

290

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

300

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %

310

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

320

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %

| | | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI | | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OD TEGA: IZ NASLOVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE | OD TEGA: Z BONITETNO OCENO NA PODLAGI IMENOVANE ECAI | OD TEGA: Z BONITETNO OCENO NA PODLAGI ENOTE CENTRALNE RAVNI DRŽAVE |
| 200 | 210 | 215 | 220 | 230 | 240 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | Celica, povezana s CA | | |
| 020 | od tega: MSP | | | | | | |
| 030 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | | |
| 040 | od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine | | | | | | |
| 050 | od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa | | | | | | |
| 060 | od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 070 | Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | |
| 080 | Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | | |
| 090 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | | |
| 100 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | | |
| 110 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | | |
| 120 | od tega: s centralnim kliringom prek KCNS | | | | | | |
| 130 | Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA: |
| 140 | 0 % | | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | | |
| 280 | Druge uteži tveganja | | | | | | |
| POJASNJEVALNE POSTAVKE |
| 290 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine | | | | | | |
| 300 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 % | | | | | | |
| 310 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine | | | | | | |
| 320 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 % | | | | | | |

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

OD TEGA: IZ NASLOVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE

OD TEGA: Z BONITETNO OCENO NA PODLAGI IMENOVANE ECAI

OD TEGA: Z BONITETNO OCENO NA PODLAGI ENOTE CENTRALNE RAVNI DRŽAVE

200

210

215

220

230

240

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

Celica, povezana s CA

020

od tega: MSP

030

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

040

od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine

050

od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa

060

od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

070

Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

080

Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

090

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

100

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

110

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

120

od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

130

Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Druge uteži tveganja

POJASNJEVALNE POSTAVKE

290

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

300

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %

310

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

320

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %

C 08.01 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB 1)

Kategorija izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB:

Lastne ocene LGD in/ali konverzijski faktorji:

| | SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST | IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE | (–) DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE | ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA |
| VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI


  (%) | | OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI | (–) JAMSTVA | (–) KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI | (–) SKUPAJ ODLIVI | SKUPAJ PRILIVI (+) | OD TEGA: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | | | | | | | |
| 015 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 020 | Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | | | |
| 030 | Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | | | | | | |
| 040 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | | | | | | |
| 050 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | | | | | | |
| 060 | Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | | | | | | |
| 070 | IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ | | | | | | | | | | |
| 080 | MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ | | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: |
| 090 | UTEŽ TVEGANJA: 0 % | | | | | | | | | | |
| 100 | 50 % | | | | | | | | | | |
| 110 | 70 % | | | | | | | | | | |
| 120 | Od tega: v kategoriji 1 | | | | | | | | | | |
| 130 | 90 % | | | | | | | | | | |
| 140 | 115 % | | | | | | | | | | |
| 150 | 250 % | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO | | | | | | | | | | |
| 170 | IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA | | | | | | | | | | |
| 180 | TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE | | | | | | | | | | |

SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

(–) DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI

(%)

OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

(–) JAMSTVA

(–) KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

(–) SKUPAJ ODLIVI

SKUPAJ PRILIVI (+)

OD TEGA: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

015

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

020

Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

030

Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

040

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

050

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

060

Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

070

IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ

080

MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:

090

UTEŽ TVEGANJA: 0 %

100

50 %

110

70 %

120

Od tega: v kategoriji 1

130

90 %

140

115 %

150

250 %

160

ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO

170

IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA

180

TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE

| | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI | | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI SE UPOŠTEVAJO PRI OCENAH LGD, BREZ OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA |
| --- | --- | --- | --- |
| UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD):


  OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE | STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE |
| OD TEGA: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE | OD TEGA: IZ NASLOVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE | OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI | JAMSTVA | KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI | UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD):


  DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE | PRIMERNO ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM | DRUGO PRIMERNO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM |
| NEPREMIČNINE | ZAVAROVANJE Z DRUGIM STVARNIM PREMOŽENJEM | DENARNE TERJATVE |
| 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | | | | | | | | |
| 015 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 020 | Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | | | | |
| 030 | Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | | | | | | | |
| 040 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | | | | | | | |
| 050 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | | | | | | | |
| 060 | Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | | | | | | | |
| 070 | IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ | | | | | | | | | | | |
| 080 | MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ | | | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: |
| 090 | UTEŽ TVEGANJA: 0 % | | | | | | | | | | | |
| 100 | 50 % | | | | | | | | | | | |
| 110 | 70 % | | | | | | | | | | | |
| 120 | Od tega: v kategoriji 1 | | | | | | | | | | | |
| 130 | 90 % | | | | | | | | | | | |
| 140 | 115 % | | | | | | | | | | | |
| 150 | 250 % | | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO | | | | | | | | | | | |
| 170 | IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA | | | | | | | | | | | |
| 180 | TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE | | | | | | | | | | | |

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI SE UPOŠTEVAJO PRI OCENAH LGD, BREZ OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA

UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD):

OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

OD TEGA: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

OD TEGA: IZ NASLOVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE

OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

JAMSTVA

KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD):

DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

PRIMERNO ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM

DRUGO PRIMERNO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM

NEPREMIČNINE

ZAVAROVANJE Z DRUGIM STVARNIM PREMOŽENJEM

DENARNE TERJATVE

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

015

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

020

Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

030

Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

040

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

050

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

060

Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

070

IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ

080

MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:

090

UTEŽ TVEGANJA: 0 %

100

50 %

110

70 %

120

Od tega: v kategoriji 1

130

90 %

140

115 %

150

250 %

160

ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO

170

IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA

180

TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE

| | PREDMET OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA | Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) | Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) ZA VELIKE SUBJEKTE FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANE FINANČNE SUBJEKTE | Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE VREDNOSTI ZAPADLOSTI (V DNEH) | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP | POJASNJEVALNE POSTAVKE: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE | ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE | (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE | ŠTEVILO DOLŽNIKOV |
| | OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI |
| 220 | 230 | 240 | 250 | 255 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI | | | | | | Celica, povezana s CA | | | | |
| 015 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP | | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 020 | Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | | | |
| 030 | Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja | | | | | | | | | | |
| | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke | | | | | | | | | | |
| 040 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji | | | | | | | | | | |
| 050 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave | | | | | | | | | | |
| 060 | Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov | | | | | | | | | | |
| 070 | IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ | | | | | | | | | | |
| 080 | MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ | | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: |
| 090 | UTEŽ TVEGANJA: 0 % | | | | | | | | | | |
| 100 | 50 % | | | | | | | | | | |
| 110 | 70 % | | | | | | | | | | |
| 120 | Od tega: v kategoriji 1 | | | | | | | | | | |
| 130 | 90 % | | | | | | | | | | |
| 140 | 115 % | | | | | | | | | | |
| 150 | 250 % | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO | | | | | | | | | | |
| 170 | IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA | | | | | | | | | | |
| 180 | TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE | | | | | | | | | | |

PREDMET OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) ZA VELIKE SUBJEKTE FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANE FINANČNE SUBJEKTE

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE VREDNOSTI ZAPADLOSTI (V DNEH)

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

POJASNJEVALNE POSTAVKE:

OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE

(–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE

ŠTEVILO DOLŽNIKOV

OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

220

230

240

250

255

260

270

280

290

300

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

Celica, povezana s CA

015

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

020

Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

030

Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

040

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

050

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

060

Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

070

IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ

080

MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:

090

UTEŽ TVEGANJA: 0 %

100

50 %

110

70 %

120

Od tega: v kategoriji 1

130

90 %

140

115 %

150

250 %

160

ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO

170

IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA

180

TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE

C 09.01 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA (CR GB 1)

Država:

| | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV | Neplačane izpostavljenosti | Ugotovljena nova neplačila za obdobje | Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja | Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja | Od tega: odpis | Popravki zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | 020 | 040 | 050 | 055 | 060 | 070 | 075 | 080 | 090 |
| 010 | Enote centralne ravni držav ali centralnih bank | | | | | | | | | | |
| 020 | Enote regionalne ali lokalne ravni držav | | | | | | | | | | |
| 030 | Subjekti javnega sektorja | | | | | | | | | | |
| 040 | Multilateralne razvojne banke | | | | | | | | | | |
| 050 | Mednarodne organizacije | | | | | | | | | | |
| 060 | Institucije | | | | | | | | | | |
| 070 | Podjetja | | | | | | | | | | |
| 075 | od tega: MSP | | | | | | | | | | |
| 080 | Izpostavljenosti na drobno | | | | | | | | | | |
| 085 | od tega: MSP | | | | | | | | | | |
| 090 | Zavarovane s hipotekami na nepremičnine | | | | | | | | | | |
| 095 | od tega: MSP | | | | | | | | | | |
| 100 | Neplačane izpostavljenosti | | | | | | | | | | |
| 110 | Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem | | | | | | | | | | |
| 120 | Krite obveznice | | | | | | | | | | |
| 130 | Kratkoročne terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno | | | | | | | | | | |
| 140 | Kolektivni naložbeni podjemi (KNP) | | | | | | | | | | |
| 150 | Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov | | | | | | | | | | |
| 160 | Druge izpostavljenosti | | | | | | | | | | |
| | Skupni znesek izpostavljenosti | | | | | | | | | | |

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Neplačane izpostavljenosti

Ugotovljena nova neplačila za obdobje

Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

Od tega: odpis

Popravki zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

010

020

040

050

055

060

070

075

080

090

010

Enote centralne ravni držav ali centralnih bank

020

Enote regionalne ali lokalne ravni držav

030

Subjekti javnega sektorja

040

Multilateralne razvojne banke

050

Mednarodne organizacije

060

Institucije

070

Podjetja

075

od tega: MSP

080

Izpostavljenosti na drobno

085

od tega: MSP

090

Zavarovane s hipotekami na nepremičnine

095

od tega: MSP

100

Neplačane izpostavljenosti

110

Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

120

Krite obveznice

130

Kratkoročne terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

140

Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)

150

Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov

160

Druge izpostavljenosti

Skupni znesek izpostavljenosti

C 09.02 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI PRISTOPA IRB (CR GB 2)

Država:

| | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV | Od tega: neplačane | Ugotovljena nova neplačila za obdobje | Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja | Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja | Od tega: odpis | Popravki zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila | VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | 030 | 040 | 050 | 055 | 060 | 070 | 080 |
| 010 | Enote centralne ravni držav in centralnih bank | | | | | | | | |
| 020 | Institucije | | | | | | | | |
| 030 | Podjetja | | | | | | | | |
| 040 | Od tega: Posebni kreditni aranžmaji | | | | | | | | |
| 050 | Od tega: MSP | | | | | | | | |
| 060 | Izpostavljenosti na drobno | | | | | | | | |
| 070 | Zavarovano z nepremičnino | | | | | | | | |
| 080 | MSP | | | | | | | | |
| 090 | Podjetja, ki niso MSP | | | | | | | | |
| 100 | Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti | | | | | | | | |
| 110 | Druge izpostavljenosti na drobno | | | | | | | | |
| 120 | MSP | | | | | | | | |
| 130 | Podjetja, ki niso MSP | | | | | | | | |
| 140 | Lastniški instrumenti | | | | | | | | |
| | Skupni znesek izpostavljenosti | | | | | | | | |

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Od tega: neplačane

Ugotovljena nova neplačila za obdobje

Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

Od tega: odpis

Popravki zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila

VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI

(%)

010

030

040

050

055

060

070

080

010

Enote centralne ravni držav in centralnih bank

020

Institucije

030

Podjetja

040

Od tega: Posebni kreditni aranžmaji

050

Od tega: MSP

060

Izpostavljenosti na drobno

070

Zavarovano z nepremičnino

080

MSP

090

Podjetja, ki niso MSP

100

Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti

110

Druge izpostavljenosti na drobno

120

MSP

130

Podjetja, ki niso MSP

140

Lastniški instrumenti

Skupni znesek izpostavljenosti

| | Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) | Od tega: neplačane | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP | Od tega: neplačane | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP | ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 090 | 100 | 105 | 110 | 120 | 125 | 130 |
| 010 | Enote centralne ravni držav in centralnih bank | | | | | | | |
| 020 | Institucije | | | | | | | |
| 030 | Podjetja | | | | | | | |
| 040 | Od tega: Posebni kreditni aranžmaji | | | | | | | |
| 050 | Od tega: MSP | | | | | | | |
| 060 | Izpostavljenosti na drobno | | | | | | | |
| 070 | Zavarovano z nepremičnino | | | | | | | |
| 080 | MSP | | | | | | | |
| 090 | Podjetja, ki niso MSP | | | | | | | |
| 100 | Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti | | | | | | | |
| 110 | Druge izpostavljenosti na drobno | | | | | | | |
| 120 | MSP | | | | | | | |
| 130 | Podjetja, ki niso MSP | | | | | | | |
| 140 | Lastniški instrumenti | | | | | | | |
| | Skupni znesek izpostavljenosti | | | | | | | |

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

Od tega: neplačane

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Od tega: neplačane

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE

090

100

105

110

120

125

130

010

Enote centralne ravni držav in centralnih bank

020

Institucije

030

Podjetja

040

Od tega: Posebni kreditni aranžmaji

050

Od tega: MSP

060

Izpostavljenosti na drobno

070

Zavarovano z nepremičnino

080

MSP

090

Podjetja, ki niso MSP

100

Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti

110

Druge izpostavljenosti na drobno

120

MSP

130

Podjetja, ki niso MSP

140

Lastniški instrumenti

Skupni znesek izpostavljenosti

C 09.03 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV USTREZNIH KREDITNIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA NAMENE IZRAČUNA POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTNEGA PROTICIKLIČNEGA BLAŽILNIKA (CR GB 3)

Država:

| | Znesek |
| --- | --- |
| 010 |
| 010 | Kapitalske zahteve | |

Znesek

010

010

Kapitalske zahteve

C 17.00 – OPERATIVNO TVEGANJE: IZGUBE IN POVRNITVE PO POSLOVNIH PODROČJIH IN VRSTAH DOGODKOV V ZADNJEM LETU (OPR Details)

| RAZPOREJANJE IZGUB V POSLOVNA PODROČJA | VRSTE DOGODKOV | SKUPAJ VRSTE DOGODKOV | POJASNJEVALNA POSTAVKA: MEJE IZGUB ZA ZBIRANJE PODATKOV |
| --- | --- | --- | --- |
| NOTRANJA GOLJUFIJA | ZUNANJA GOLJUFIJA | PRAKSE V ZVEZI Z ZAPOSLOVANJEM IN VARNOSTJO PRI DELU | STRANKE, PRODUKTI IN POSLOVNA PRAKSA | ŠKODA NA PREMIČNEM IN NEPREMIČNEM PREMOŽENJU | POSLOVNE MOTNJE IN IZPADI SISTEMOV | IZVEDBA, DOSTAVA IN UPRAVLJANJE PROCESOV | NAJNIŽJA | NAJVIŠJA |
| Vrstice | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | PODJETNIŠKE FINANCE [CF] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 020 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 030 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 040 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 050 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 110 | TRGOVANJE IN PRODAJA [TS] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 120 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 130 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 140 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 150 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 210 | POSLI Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI NA DROBNO [RBr] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 220 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 230 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 240 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 250 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 310 | KOMERCIALNO BANČNIŠTVO [CB] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 320 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 330 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 340 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 350 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 410 | BANČNIŠTVO NA DROBNO [RB] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 420 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 430 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 440 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 450 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 510 | PLAČILO IN PORAVNAVA [PS] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 520 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 530 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 540 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 550 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 610 | AGENCIJSKE STORITVE [AS] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 620 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 630 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 640 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 650 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 710 | UPRAVLJANJE PREMOŽENJA [AM] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 720 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 730 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 740 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 750 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 810 | KORPORATIVNE POSTAVKE [CI] | Število dogodkov | | | | | | | | | | |
| 820 | Znesek skupne izgube | | | | | | | | | | |
| 830 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 840 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 850 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |
| 910 | SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA | Število dogodkov. Od tega: | | | | | | | | | | |
| 911 | ≥ 10 000 in < 20 000 | | | | | | | | | | |
| 912 | ≥ 20 000 in < 100 000 | | | | | | | | | | |
| 913 | ≥ 100 000 in < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 914 | ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 920 | Znesek skupne izgube. Od tega: | | | | | | | | | | |
| 921 | ≥ 10 000 in < 20 000 | | | | | | | | | | |
| 922 | ≥ 20 000 in < 100 000 | | | | | | | | | | |
| 923 | ≥ 100 000 in < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 924 | ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 930 | Največja posamezna izguba | | | | | | | | | | |
| 940 | Vsota petih največjih izgub | | | | | | | | | | |
| 950 | Povrnjena izguba skupaj | | | | | | | | | | |

RAZPOREJANJE IZGUB V POSLOVNA PODROČJA

VRSTE DOGODKOV

SKUPAJ VRSTE DOGODKOV

POJASNJEVALNA POSTAVKA: MEJE IZGUB ZA ZBIRANJE PODATKOV

NOTRANJA GOLJUFIJA

ZUNANJA GOLJUFIJA

PRAKSE V ZVEZI Z ZAPOSLOVANJEM IN VARNOSTJO PRI DELU

STRANKE, PRODUKTI IN POSLOVNA PRAKSA

ŠKODA NA PREMIČNEM IN NEPREMIČNEM PREMOŽENJU

POSLOVNE MOTNJE IN IZPADI SISTEMOV

IZVEDBA, DOSTAVA IN UPRAVLJANJE PROCESOV

NAJNIŽJA

NAJVIŠJA

Vrstice

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

PODJETNIŠKE FINANCE [CF]

Število dogodkov

020

Znesek skupne izgube

030

Največja posamezna izguba

040

Vsota petih največjih izgub

050

Povrnjena izguba skupaj

110

TRGOVANJE IN PRODAJA [TS]

Število dogodkov

120

Znesek skupne izgube

130

Največja posamezna izguba

140

Vsota petih največjih izgub

150

Povrnjena izguba skupaj

210

POSLI Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI NA DROBNO [RBr]

Število dogodkov

220

Znesek skupne izgube

230

Največja posamezna izguba

240

Vsota petih največjih izgub

250

Povrnjena izguba skupaj

310

KOMERCIALNO BANČNIŠTVO [CB]

Število dogodkov

320

Znesek skupne izgube

330

Največja posamezna izguba

340

Vsota petih največjih izgub

350

Povrnjena izguba skupaj

410

BANČNIŠTVO NA DROBNO [RB]

Število dogodkov

420

Znesek skupne izgube

430

Največja posamezna izguba

440

Vsota petih največjih izgub

450

Povrnjena izguba skupaj

510

PLAČILO IN PORAVNAVA [PS]

Število dogodkov

520

Znesek skupne izgube

530

Največja posamezna izguba

540

Vsota petih največjih izgub

550

Povrnjena izguba skupaj

610

AGENCIJSKE STORITVE [AS]

Število dogodkov

620

Znesek skupne izgube

630

Največja posamezna izguba

640

Vsota petih največjih izgub

650

Povrnjena izguba skupaj

710

UPRAVLJANJE PREMOŽENJA [AM]

Število dogodkov

720

Znesek skupne izgube

730

Največja posamezna izguba

740

Vsota petih največjih izgub

750

Povrnjena izguba skupaj

810

KORPORATIVNE POSTAVKE [CI]

Število dogodkov

820

Znesek skupne izgube

830

Največja posamezna izguba

840

Vsota petih največjih izgub

850

Povrnjena izguba skupaj

910

SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA

Število dogodkov. Od tega:

911

≥ 10 000 in < 20 000

912

≥ 20 000 in < 100 000

913

≥ 100 000 in < 1 000 000

914

≥ 1 000 000

920

Znesek skupne izgube. Od tega:

921

≥ 10 000 in < 20 000

922

≥ 20 000 in < 100 000

923

≥ 100 000 in < 1 000 000

924

≥ 1 000 000

930

Največja posamezna izguba

940

Vsota petih največjih izgub

950

Povrnjena izguba skupaj

C 21.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V LASTNIŠKIH FINANČNIH INSTRUMENTIH (MKR SA EQU)

Nacionalni trg:

| | POZICIJE | KAPITALSKE ZAHTEVE | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM |
| --- | --- | --- | --- |
| VSE POZICIJE | NETO POZICIJE | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE |
| DOLGE | KRATKE | DOLGE | KRATKE |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | LASTNIŠKI INSTRUMENTI V TRGOVALNI KNJIGI | | | | | | | Celica, povezana s CA |
| 020 | Splošno tveganje | | | | | | | |
| 021 | Izvedeni finančni instrumenti | | | | | | | |
| 022 | Druga sredstva in obveznosti | | | | | | | |
| 030 | Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa | | | | | | | |
| 040 | Lastniški instrumenti, ki niso splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi | | | | | | | |
| 050 | Posebno tveganje | | | | | | | |
| 080 | Posamezni pristop za pozicijsko tveganje v KNP | | | | | | | |
| 090 | Dodatne zahteve za opcije (ne-delta tveganja) | | | | | | | |
| 100 | Poenostavljeni pristop | | | | | | | |
| 110 | Pristop delta plus – dodatne zahteve za gama tveganje | | | | | | | |
| 120 | Pristop delta plus – dodatne zahteve za vega tveganje | | | | | | | |
| 130 | Pristop s scenarijsko matriko | | | | | | | |

POZICIJE

KAPITALSKE ZAHTEVE

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

VSE POZICIJE

NETO POZICIJE

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

DOLGE

KRATKE

DOLGE

KRATKE

010

020

030

040

050

060

070

010

LASTNIŠKI INSTRUMENTI V TRGOVALNI KNJIGI

Celica, povezana s CA

020

Splošno tveganje

021

Izvedeni finančni instrumenti

022

Druga sredstva in obveznosti

030

Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa

040

Lastniški instrumenti, ki niso splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi

050

Posebno tveganje

080

Posamezni pristop za pozicijsko tveganje v KNP

090

Dodatne zahteve za opcije (ne-delta tveganja)

100

Poenostavljeni pristop

110

Pristop delta plus – dodatne zahteve za gama tveganje

120

Pristop delta plus – dodatne zahteve za vega tveganje

130

Pristop s scenarijsko matriko

C 22.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA VALUTNO TVEGANJE (MKR SA FX)

| | VSE POZICIJE | NETO POZICIJE | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE


  (vključno s prerazporeditvijo neizravnanih pozicij v valutah, ki so predmet posebne obravnave za izravnane pozicije) | KAPITALSKE ZAHTEVE | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DOLGE | KRATKE | DOLGE | KRATKE | DOLGE | KRATKE | IZRAVNANE |
| 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | SKUPAJ POZICIJE V VALUTAH, O KATERIH SE NE POROČA | | | | | | | | | Celica, povezana s CA |
| 020 | Tesno korelirane valute | | | | | | | | | |
| 030 | Vse druge valute (vključno s pozicijami KNP v tujih valutah, obravnavanimi kot druge valute) | | | | | | | | | |
| 040 | Zlato | | | | | | | | | |
| 050 | Dodatne zahteve za opcije (ne-delta tveganja) | | | | | | | | | |
| 060 | Poenostavljeni pristop | | | | | | | | | |
| 070 | Pristop delta plus – dodatne zahteve za gama tveganje | | | | | | | | | |
| 080 | Pristop delta plus – dodatne zahteve za vega tveganje | | | | | | | | | |
| 090 | Pristop s scenarijsko matriko | | | | | | | | | |
| RAZČLENITEV SKUPNIH POZICIJ (VKLJUČENA VALUTA POROČANJA) GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI |
| 100 | Druga sredstva in obveznosti razen zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov | | | | | | | | | |
| 110 | Zunajbilančne postavke | | | | | | | | | |
| 120 | Izvedeni finančni instrumenti | | | | | | | | | |
| Pojasnjevalne postavke: VALUTNE POZICIJE |
| 130 | Euro | | | | | | | | | |
| 140 | Lek | | | | | | | | | |
| 150 | Argentinski peso | | | | | | | | | |
| 160 | Avstralski dolar | | | | | | | | | |
| 170 | Brazilski real | | | | | | | | | |
| 180 | Bolgarski lev | | | | | | | | | |
| 190 | Kanadski dolar | | | | | | | | | |
| 200 | Češka krona | | | | | | | | | |
| 210 | Danska krona | | | | | | | | | |
| 220 | Egiptovski funt | | | | | | | | | |
| 230 | Britanski funt | | | | | | | | | |
| 240 | Forint | | | | | | | | | |
| 250 | Jen | | | | | | | | | |
| 270 | Litovski litas | | | | | | | | | |
| 280 | Denar | | | | | | | | | |
| 290 | Mehiški peso | | | | | | | | | |
| 300 | Zlot | | | | | | | | | |
| 310 | Romunski lev | | | | | | | | | |
| 320 | Ruski rubelj | | | | | | | | | |
| 330 | Srbski dinar | | | | | | | | | |
| 340 | Švedska krona | | | | | | | | | |
| 350 | Švicarski frank | | | | | | | | | |
| 360 | Turška lira | | | | | | | | | |
| 370 | Grivna | | | | | | | | | |
| 380 | Ameriški dolar | | | | | | | | | |
| 390 | Islandska krona | | | | | | | | | |
| 400 | Norveška krona | | | | | | | | | |
| 410 | Hongkonški dolar | | | | | | | | | |
| 420 | Novi tajvanski dolar | | | | | | | | | |
| 430 | Novozelandski dolar | | | | | | | | | |
| 440 | Singapurski dolar | | | | | | | | | |
| 450 | Won | | | | | | | | | |
| 460 | CNY | | | | | | | | | |
| 470 | Drugo | | | | | | | | | |
| 480 | Hrvaška kuna | | | | | | | | | |

VSE POZICIJE

NETO POZICIJE

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

(vključno s prerazporeditvijo neizravnanih pozicij v valutah, ki so predmet posebne obravnave za izravnane pozicije)

KAPITALSKE ZAHTEVE

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

DOLGE

KRATKE

DOLGE

KRATKE

DOLGE

KRATKE

IZRAVNANE

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

SKUPAJ POZICIJE V VALUTAH, O KATERIH SE NE POROČA

Celica, povezana s CA

020

Tesno korelirane valute

030

Vse druge valute (vključno s pozicijami KNP v tujih valutah, obravnavanimi kot druge valute)

040

Zlato

050

Dodatne zahteve za opcije (ne-delta tveganja)

060

Poenostavljeni pristop

070

Pristop delta plus – dodatne zahteve za gama tveganje

080

Pristop delta plus – dodatne zahteve za vega tveganje

090

Pristop s scenarijsko matriko

RAZČLENITEV SKUPNIH POZICIJ (VKLJUČENA VALUTA POROČANJA) GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI

100

Druga sredstva in obveznosti razen zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov

110

Zunajbilančne postavke

120

Izvedeni finančni instrumenti

Pojasnjevalne postavke: VALUTNE POZICIJE

130

Euro

140

Lek

150

Argentinski peso

160

Avstralski dolar

170

Brazilski real

180

Bolgarski lev

190

Kanadski dolar

200

Češka krona

210

Danska krona

220

Egiptovski funt

230

Britanski funt

240

Forint

250

Jen

270

Litovski litas

280

Denar

290

Mehiški peso

300

Zlot

310

Romunski lev

320

Ruski rubelj

330

Srbski dinar

340

Švedska krona

350

Švicarski frank

360

Turška lira

370

Grivna

380

Ameriški dolar

390

Islandska krona

400

Norveška krona

410

Hongkonški dolar

420

Novi tajvanski dolar

430

Novozelandski dolar

440

Singapurski dolar

450

Won

460

CNY

470

Drugo

480

Hrvaška kuna

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

POROČANJE O KAPITALU IN KAPITALSKIH ZAHTEVAH

Kazalo

| DEL I: SPLOŠNA NAVODILA | 54 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTURA IN DOGOVORI | 54 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | STRUKTURA | 54 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | DOGOVOR GLEDE OŠTEVILČENJA | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | DOGOVOR GLEDE PREDZNAKA | 54 |
| --- | --- | --- |

1.3

| DEL II: NAVODILA ZA PREDLOGE | 54 |
| --- | --- |

| 1. | PREGLED KAPITALSKE USTREZNOSTI (CA) | 54 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 54 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | C 01.00 – KAPITAL (CA1) | 55 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 55 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.3 | C 02.00 – KAPITALSKE ZAHTEVE (CA2) | 68 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 68 |
| --- | --- | --- |

1.3.1

| 1.4 | C 03.00 – KAPITALSKI KOLIČNIKI IN RAVNI KAPITALA (CA3) | 74 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 74 |
| --- | --- | --- |

1.4.1

| 1.5 | C 04.00 – POJASNJEVALNE POSTAVKE (CA4) | 75 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 75 |
| --- | --- | --- |

1.5.1

| 1.6 | PREHODNE DOLOČBE IN INSTRUMENTI, ZA KATERE SE UPORABLJAJO PREDHODNA PRAVILA: INSTRUMENTI, KI NE TVORIJO DRŽAVNE POMOČI (CA5) | 88 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 88 |
| --- | --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | C 05.01 – PREHODNE DOLOČBE (CA5.1) | 89 |
| --- | --- | --- |

1.6.2

| 1.6.2.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 89 |
| --- | --- | --- |

1.6.2.1

| 1.6.3 | C 05.02 – INSTRUMENTI, ZA KATERE SE UPORABLJAJO PREDHODNA PRAVILA: INSTRUMENTI, KI NE TVORIJO DRŽAVNE POMOČI (CA5.2) | 96 |
| --- | --- | --- |

1.6.3

| 1.6.3.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 96 |
| --- | --- | --- |

1.6.3.1

| 2. | KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS) | 98 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 98 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE | 99 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | INFORMACIJE O PRISPEVKIH POSAMEZNIH SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE | 99 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | C 06.01 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH – SKUPAJ (GS TOTAL) | 99 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | C 06.02 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS) | 100 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 3. | PREDLOGE ZA KREDITNO TVEGANJE | 106 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 106 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | POROČANJE O TEHNIKAH ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA Z UČINKOM ZAMENJAVE | 107 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | POROČANJE O KREDITNEM TVEGANJU NASPROTNE STRANKE | 107 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | C 07.00 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SA) | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | OBSEG PREDLOGE CR SA | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | RAZVRSTITEV IZPOSTAVLJENOSTI V KATEGORIJE IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA | 108 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | POJASNILA GLEDE OBSEGA NEKATERIH POSEBNIH KATEGORIJ IZPOSTAVLJENOSTI IZ ČLENA 112 CRR | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.4.1 | KATEGORIJA IZPOSTAVLJENOSTI ‚INSTITUCIJE‘ | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1

| 3.2.4.2 | KATEGORIJA IZPOSTAVLJENOSTI ‚KRITE OBVEZNICE‘ | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2

| 3.2.4.3 | KATEGORIJA IZPOSTAVLJENOSTI ‚KOLEKTIVNI NALOŽBENI PODJEMI‘ | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3

| 3.2.5 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.3 | KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB) | 118 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | OBSEG PREDLOGE CR IRB | 118 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | RAZČLENITEV PREDLOGE CR IRB | 119 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | C 08.01 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB 1) | 120 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.3.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 120 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.1

| 3.3.4 | C 08.02 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM: RAZČLENITEV GLEDE NA BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE IZPOSTAVLJENOSTI (CR IRB 2) | 127 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.4 | KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: INFORMACIJE Z GEOGRAFSKO RAZČLENITVIJO (CR GB) | 127 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | C 09.01 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA (CR GB 1) | 128 |
| --- | --- | --- |

3.4.1

| 3.4.1.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 128 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.2 | C 09.02 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI PRISTOPA IRB (CR GB 2) | 130 |
| --- | --- | --- |

3.4.2

| 3.4.2.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 130 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.1

| 3.4.3 | C 09.03 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV USTREZNIH KREDITNIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA NAMENE IZRAČUNA POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTNEGA PROTICIKLIČNEGA BLAŽILNIKA (CR GB 3) | 132 |
| --- | --- | --- |

3.4.3

| 3.4.3.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 132 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1

| 3.4.3.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 132 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.2

| 3.5 | C 10.01 IN C 10.02 – IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV PO PRISTOPU IRB (CR EQU IRB 1 IN CR EQU IRB 2) | 133 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 133 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE (UPORABLJAJO SE ZA CR EQU IRB 1 IN CR EQU IRB 2) | 134 |
| --- | --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | C 11.00 – TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE (CR SETT) | 136 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 136 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 137 |
| --- | --- | --- |

3.6.2

| 3.7 | C 12.00 – KREDITNO TVEGANJE: LISTINJENJA – STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC SA) | 138 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 138 |
| --- | --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 139 |
| --- | --- | --- |

3.7.2

| 3.8 | C 13.00 – KREDITNO TVEGANJE – LISTINJENJA: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC IRB) | 145 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.8.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 145 |
| --- | --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 145 |
| --- | --- | --- |

3.8.2

| 3.9 | C 14.00 – PODROBNE INFORMACIJE O LISTINJENJIH (SEC DETAILS) | 151 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 151 |
| --- | --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 152 |
| --- | --- | --- |

3.9.2

| 4. | PREDLOGE ZA OPERATIVNO TVEGANJE | 160 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | C 16.00 – OPERATIVNO TVEGANJE (OPR) | 160 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 160 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 160 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | C 17.00 – OPERATIVNO TVEGANJE: IZGUBE IN POVRNITVE PO POSLOVNIH PODROČJIH IN VRSTAH DOGODKOV V ZADNJEM LETU (OPR DETAILS) | 163 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 163 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 165 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 5. | PREDLOGE ZA TRŽNO TVEGANJE | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | C 18.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKA TVEGANJA V DOLŽNIŠKIH INSTRUMENTIH, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI (MKR SA TDI) | 167 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 167 |
| --- | --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 167 |
| --- | --- | --- |

5.1.2

| 5.2 | C 19.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V LISTINJENJIH (MKR SA SEC) | 169 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 169 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 169 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | C 20.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO (MKR SA CTP) | 171 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 171 |
| --- | --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 172 |
| --- | --- | --- |

5.3.2

| 5.4 | C 21.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V LASTNIŠKIH FINANČNIH INSTRUMENTIH (MKR SA EQU) | 174 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 174 |
| --- | --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 174 |
| --- | --- | --- |

5.4.2

| 5.5 | C 22.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA VALUTNO TVEGANJE (MKR SA FX) | 176 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 176 |
| --- | --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 176 |
| --- | --- | --- |

5.5.2

| 5.6 | C 23.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA BLAGO (MKR SA COM) | 178 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 178 |
| --- | --- | --- |

5.6.1

| 5.6.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 178 |
| --- | --- | --- |

5.6.2

| 5.7 | C 24.00 – NOTRANJI MODELI ZA TRŽNA TVEGANJA (MKR IM) | 179 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 179 |
| --- | --- | --- |

5.7.1

| 5.7.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 179 |
| --- | --- | --- |

5.7.2

| 5.8 | C 25.00 – TVEGANJE PRILAGODITVE KREDITNEGA VREDNOTENJA (CVA) | 182 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.8.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE | 182 |
| --- | --- | --- |

5.8.1

DEL I: SPLOŠNA NAVODILA

1.   STRUKTURA IN DOGOVORI

1.1   STRUKTURA

| 1. | Okvir zajema skupaj pet sklopov predlog:






  (a) | kapitalska ustreznost, pregled regulativnega kapitala; znesek skupne izpostavljenosti tveganjem; |
| --- | --- | --- |

1.

Okvir zajema skupaj pet sklopov predlog:

(a)

kapitalska ustreznost, pregled regulativnega kapitala; znesek skupne izpostavljenosti tveganjem;

| (b) | kapitalska ustreznost skupine, pregled izpolnjevanja zahtev po kapitalski ustreznosti pri vseh posameznih subjektih, vključenih v obseg konsolidacije subjekta, ki poroča; |
| --- | --- |

(b)

kapitalska ustreznost skupine, pregled izpolnjevanja zahtev po kapitalski ustreznosti pri vseh posameznih subjektih, vključenih v obseg konsolidacije subjekta, ki poroča;

| (c) | kreditno tveganje (vključno s tveganjem nasprotne stranke, tveganjem zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in tveganjem poravnave); |
| --- | --- |

(c)

kreditno tveganje (vključno s tveganjem nasprotne stranke, tveganjem zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in tveganjem poravnave);

| (d) | tržno tveganje (vključno s pozicijskim tveganjem v trgovalni knjigi, valutnim tveganjem, tveganjem spremembe cen blaga in tveganjem CVA); |
| --- | --- |

(d)

tržno tveganje (vključno s pozicijskim tveganjem v trgovalni knjigi, valutnim tveganjem, tveganjem spremembe cen blaga in tveganjem CVA);

| (e) | operativno tveganje. |
| --- | --- |

(e)

operativno tveganje.

| 2. | Za vsako predlogo so navedene pravne podlage. Te smernice za izvajanje enotnega poročevalskega okvira vsebujejo dodatne podrobne informacije glede splošnejših vidikov poročanja v zvezi s posameznim sklopom predlog, navodila glede posebnih pozicij ter primere in validacijska pravila. |
| --- | --- |

2.

Za vsako predlogo so navedene pravne podlage. Te smernice za izvajanje enotnega poročevalskega okvira vsebujejo dodatne podrobne informacije glede splošnejših vidikov poročanja v zvezi s posameznim sklopom predlog, navodila glede posebnih pozicij ter primere in validacijska pravila.

| 3. | Institucije izpolnijo le predloge, ki so ustrezne glede na uporabljeni pristop za določanje kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

3.

Institucije izpolnijo le predloge, ki so ustrezne glede na uporabljeni pristop za določanje kapitalskih zahtev.

1.2   DOGOVOR GLEDE OŠTEVILČENJA

| 4. | Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v dokumentu upošteva dogovor glede označevanja iz naslednje razpredelnice. Te številčne kode se obsežno uporabljajo v validacijskih pravilih. |
| --- | --- |

4.

Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v dokumentu upošteva dogovor glede označevanja iz naslednje razpredelnice. Te številčne kode se obsežno uporabljajo v validacijskih pravilih.

| 5. | V navodilih se uporablja naslednji splošni zapis: {predloga;vrstica;stolpec}. |
| --- | --- |

5.

V navodilih se uporablja naslednji splošni zapis: {predloga;vrstica;stolpec}.

| 6. | V primeru validacije znotraj predloge, pri kateri se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, v zapisih predloga ni navedena: {vrstica;stolpec}. |
| --- | --- |

6.

V primeru validacije znotraj predloge, pri kateri se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, v zapisih predloga ni navedena: {vrstica;stolpec}.

| 7. | V primeru predlog, ki imajo le en stolpec, so navedene le vrstice: {predloga;vrstica}. |
| --- | --- |

7.

V primeru predlog, ki imajo le en stolpec, so navedene le vrstice: {predloga;vrstica}.

| 8. | Če je validacija opravljena za predhodno navedene vrstice ali stolpce, se to označi z zvezdico. |
| --- | --- |

8.

Če je validacija opravljena za predhodno navedene vrstice ali stolpce, se to označi z zvezdico.

1.3   DOGOVOR GLEDE PREDZNAKA

| 9. | Vsak znesek, ki povečuje kapital ali kapitalske zahteve, se poroča kot pozitivna vrednost. Na drugi strani se vsak znesek, ki zmanjšuje skupni kapital ali kapitalske zahteve, poroča kot negativna vrednost. Če je pred postavko negativni predznak (-), se za zadevno postavko ne poroča noben pozitivni znesek. |
| --- | --- |

9.

Vsak znesek, ki povečuje kapital ali kapitalske zahteve, se poroča kot pozitivna vrednost. Na drugi strani se vsak znesek, ki zmanjšuje skupni kapital ali kapitalske zahteve, poroča kot negativna vrednost. Če je pred postavko negativni predznak (-), se za zadevno postavko ne poroča noben pozitivni znesek.

DEL II: NAVODILA ZA PREDLOGE

1.   PREGLED KAPITALSKE USTREZNOSTI (CA)

1.1   SPLOŠNE OPOMBE

| 10. | Predloge CA vsebujejo informacije o števcih stebra 1 (kapital, temeljni kapital, navadni lastniški temeljni kapital), imenovalcu (kapitalske zahteve) ter prehodnih določbah in so strukturirane v petih predlogah:






  a) | Predloga CA1 vsebuje znesek kapitala institucij, ki je razčlenjen na postavke, potrebne za izračun navedenega zneska. Izračunan znesek kapitala vključuje skupne učinke prehodnih določb glede na vrsto kapitala. |
| --- | --- | --- |

10.

Predloge CA vsebujejo informacije o števcih stebra 1 (kapital, temeljni kapital, navadni lastniški temeljni kapital), imenovalcu (kapitalske zahteve) ter prehodnih določbah in so strukturirane v petih predlogah:

a)

Predloga CA1 vsebuje znesek kapitala institucij, ki je razčlenjen na postavke, potrebne za izračun navedenega zneska. Izračunan znesek kapitala vključuje skupne učinke prehodnih določb glede na vrsto kapitala.

| b) | Predloga CA2 povzema zneske skupne izpostavljenosti tveganju (kot določa člen 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR). |
| --- | --- |

b)

Predloga CA2 povzema zneske skupne izpostavljenosti tveganju (kot določa člen 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR).

| c) | Predloga CA3 vsebuje količnike, za katere CRR določa minimalne ravni, in nekatere druge zadevne podatke. |
| --- | --- |

c)

Predloga CA3 vsebuje količnike, za katere CRR določa minimalne ravni, in nekatere druge zadevne podatke.

| d) | Predloga C4 vsebuje pojasnjevalne postavke, ki so potrebne za izračun postavk v CA1, in informacije v zvezi s kapitalskimi blažilniki iz direktive o kapitalskih zahtevah. |
| --- | --- |

d)

Predloga C4 vsebuje pojasnjevalne postavke, ki so potrebne za izračun postavk v CA1, in informacije v zvezi s kapitalskimi blažilniki iz direktive o kapitalskih zahtevah.

| e) | Predloga CA5 vsebuje podatke, ki so potrebni za izračun učinka prehodnih določb na kapital. Predloga CA5 bo prenehala obstajati, ko prehodne določbe ne bodo več veljavne. |
| --- | --- |

e)

Predloga CA5 vsebuje podatke, ki so potrebni za izračun učinka prehodnih določb na kapital. Predloga CA5 bo prenehala obstajati, ko prehodne določbe ne bodo več veljavne.

| 11. | Predloge se uporabljajo za vse subjekte, ki poročajo, ne glede na računovodske standarde, ki jih upoštevajo, čeprav so nekatere postavke v števcu specifične za subjekte, ki uporabljajo pravila za vrednotenje MRS/MSRP. Na splošno so informacije v imenovalcu povezane s končnimi rezultati, navedenimi v ustreznih predlogah za izračun zneska skupne izpostavljenosti tveganjem. |
| --- | --- |

11.

Predloge se uporabljajo za vse subjekte, ki poročajo, ne glede na računovodske standarde, ki jih upoštevajo, čeprav so nekatere postavke v števcu specifične za subjekte, ki uporabljajo pravila za vrednotenje MRS/MSRP. Na splošno so informacije v imenovalcu povezane s končnimi rezultati, navedenimi v ustreznih predlogah za izračun zneska skupne izpostavljenosti tveganjem.

| 12. | Skupni kapital vključuje različne vrste kapitala: temeljni kapital (T1), ki je vsota navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) in dodatnega temeljnega kapitala (AT1), kakor tudi dodatni kapital (T2). |
| --- | --- |

12.

Skupni kapital vključuje različne vrste kapitala: temeljni kapital (T1), ki je vsota navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) in dodatnega temeljnega kapitala (AT1), kakor tudi dodatni kapital (T2).

| 13. | Prehodne določbe se v predlogah CA obravnavajo na naslednji način:






  a) | Postavke v CA1 se običajno upoštevajo brez prehodnih prilagoditev. To pomeni, da so vrednosti postavk v CA1 izračunane v skladu s končnimi določbami (tj. kot da ne bi bilo prehodnih določb), razen pri postavkah, ki povzemajo učinek prehodnih določb. Za vsako vrsto kapitala (tj. CET1, AT1 in T2) obstajajo tri različne postavke, ki vključujejo vse prilagoditve zaradi prehodnih določb. |
| --- | --- | --- |

13.

Prehodne določbe se v predlogah CA obravnavajo na naslednji način:

a)

Postavke v CA1 se običajno upoštevajo brez prehodnih prilagoditev. To pomeni, da so vrednosti postavk v CA1 izračunane v skladu s končnimi določbami (tj. kot da ne bi bilo prehodnih določb), razen pri postavkah, ki povzemajo učinek prehodnih določb. Za vsako vrsto kapitala (tj. CET1, AT1 in T2) obstajajo tri različne postavke, ki vključujejo vse prilagoditve zaradi prehodnih določb.

| b) | Prehodne določbe lahko vplivajo tudi na primanjkljaj dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala (tj. presežek odbitka od AT1 iz člena 36(1)(j) CRR oziroma presežek odbitka od T2 iz člena 56(e) CRR), zato lahko postavke, ki vsebujejo te primanjkljaje, posredno izražajo učinek prehodnih določb. |
| --- | --- |

b)

Prehodne določbe lahko vplivajo tudi na primanjkljaj dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala (tj. presežek odbitka od AT1 iz člena 36(1)(j) CRR oziroma presežek odbitka od T2 iz člena 56(e) CRR), zato lahko postavke, ki vsebujejo te primanjkljaje, posredno izražajo učinek prehodnih določb.

| c) | Predloga CA5 se uporablja izključno za poročanje po prehodnih določbah. |
| --- | --- |

c)

Predloga CA5 se uporablja izključno za poročanje po prehodnih določbah.

| 14. | Obravnavanje zahtev iz stebra II je lahko znotraj EU različno (člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV je treba prenesti v nacionalno zakonodajo). V poročanje o kapitalski ustreznosti iz CRR se vključi le učinek zahtev iz stebra II na količnik kapitalske ustreznosti ali ciljni količnik. Natančno poročanje o zahtevah iz stebra II ni zajeto v zahteve iz člena 99 CRR.






  a) | Predloge CA1, CA2 ali CA5 vsebujejo samo podatke, povezane s stebrom I. |
| --- | --- | --- |

14.

Obravnavanje zahtev iz stebra II je lahko znotraj EU različno (člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV je treba prenesti v nacionalno zakonodajo). V poročanje o kapitalski ustreznosti iz CRR se vključi le učinek zahtev iz stebra II na količnik kapitalske ustreznosti ali ciljni količnik. Natančno poročanje o zahtevah iz stebra II ni zajeto v zahteve iz člena 99 CRR.

a)

Predloge CA1, CA2 ali CA5 vsebujejo samo podatke, povezane s stebrom I.

| b) | Predloga CA3 vsebuje učinek dodatnih zahtev iz stebra II na količnik kapitalske ustreznosti na zbirni podlagi. En sklop je osredotočen na učinek zneskov na količnike, drugi pa na sam količnik. Noben sklop količnikov ni dodatno povezan s predlogami CA1, CA2 ali CA5. |
| --- | --- |

b)

Predloga CA3 vsebuje učinek dodatnih zahtev iz stebra II na količnik kapitalske ustreznosti na zbirni podlagi. En sklop je osredotočen na učinek zneskov na količnike, drugi pa na sam količnik. Noben sklop količnikov ni dodatno povezan s predlogami CA1, CA2 ali CA5.

| c) | Predloga CA4 vsebuje eno polje za dodatne kapitalske zahteve v zvezi s stebrom II. To polje ni povezano s kapitalskimi količniki iz predloge CA3 prek validacijskih pravil, pri čemer izraža člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah, ki izrecno omenja dodatne kapitalske zahteve kot eno od možnosti za odločitve v okviru stebra II. |
| --- | --- |

c)

Predloga CA4 vsebuje eno polje za dodatne kapitalske zahteve v zvezi s stebrom II. To polje ni povezano s kapitalskimi količniki iz predloge CA3 prek validacijskih pravil, pri čemer izraža člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah, ki izrecno omenja dodatne kapitalske zahteve kot eno od možnosti za odločitve v okviru stebra II.

1.2   C 01.00 – KAPITAL (CA1)

1.2.1   Navodila za posamezne pozicije

| Vrstica | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | 1.   Kapital

  Člen 4(1)(118) in člen 72 CRR.
  Kapital institucije sestavlja vsota njenega temeljnega in dodatnega kapitala. |
| 015 | 1.1   Temeljni kapital

  Člen 25 CRR.
  Temeljni kapital je vsota navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnega temeljnega kapitala. |
| 020 | 1.1.1   Navadni lastniški temeljni kapital

  Člen 50 CRR. |
| 030 | 1.1.1.1   Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot navadni lastniški temeljni kapital

  Člen 26(1)(a) in (b), členi 27 do 30, člen 36(1)(f) in člen 42 CRR. |
| 040 | 1.1.1.1.1.   Vplačani kapitalski instrumenti

  Člen 26(1)(a) in členi 27 do 31 CRR.
  Vključijo se kapitalski instrumenti vzajemnih, zadružnih ali podobnih institucij (člena 27 in 29 CRR).
  Vplačani presežek kapitala, povezan z instrumenti, se ne vključi.
  Kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah, se vključijo, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 31 CRR. |
| 045 | 1.1.1.1.1*   Od tega: kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah

  Člen 31 CRR.
  Kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah, se vključijo v navadni lastniški temeljni kapital, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 31 CRR. |
| 050 | 1.1.1.1.2*   Pojasnjevalna postavka: kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi

  Člen 28(1)(b), (l) in (m) CRR.
  Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v kasnejših obdobjih.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti. |
| 060 | 1.1.1.1.3   Vplačani presežek kapitala

  Člen 4(1)(124) in člen 26(1)(b) CRR.
  Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
  Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘. |
| 070 | 1.1.1.1.4   (–) Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
  Lasten navadni lastniški temeljni kapital, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 42 CRR.
  Delež v delnicah, vključenih v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.
  Znesek, ki se poroča, vključuje vplačani presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.
  Postavke 1.1.1.1.4 do 1.1.1.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.1.1.1.5. |
| 080 | 1.1.1.1.4.1   (–) Neposredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
  Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključeni v postavko 1.1.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.
  Znesek, ki se poroča, vključuje deleže v trgovalni knjigi, izračunane na podlagi neto dolge pozicije, kot določa člen 42(a) CRR. |
| 090 | 1.1.1.1.4.2.   (–) Posredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 4(1)(114), člen 36(1)(f) in člen 42 CRR. |
| 091 | 1.1.1.1.4.3   (–) Sintetični deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 4(1)(126), člen 36(1)(f) in člen 42 CRR. |
| 092 | 1.1.1.1.5   (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
  V skladu s členom 36(1)(f) CRR se ‚lastn[i] instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere ima institucija dejansko ali pogojno obveznost nakupa na podlagi obstoječe pogodbene obveznosti‘, odbijejo. |
| 130 | 1.1.1.2   Zadržani dobiček

  Člen 26(1)(c) in člen 26(2) CRR.
  Zadržani dobiček vključuje zadržani dobiček preteklega leta in priznani dobiček med letom ali čisti dobiček poslovnega leta. |
| 140 | 1.1.1.2.1   Zadržani dobiček preteklih let

  Člen 4(1)(123) in člen 26(1)(c) CRR.
  V členu 4(1)(123) CRR je zadržani dobiček opredeljen kot ‚prenesen[i] dobičk[i] in izgube, ki izhajajo iz dobičkov ali izgub iz preteklih let, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom‘. |
| 150 | 1.1.1.2.2   Priznan dobiček ali izguba

  Člena 4(1)(121) in 26(2) ter člen 36(1)(a) CRR.
  V skladu s členom 26(2) CRR se lahko kot zadržani dobički vključijo dobički med letom ali čisti dobički poslovnega leta ob predhodnem dovoljenju pristojnega organa, če so izpolnjeni določeni pogoji.
  Obratno se v skladu s členom 36(1)(a) CRR od navadnega lastniškega temeljnega kapitala odbijejo izgube. |
| 160 | 1.1.1.2.2.1   Dobiček ali izguba, ki pripada nadrejenim lastnikom

  Člen 26(2) in člen 36(1)(a) CRR.
  Znesek, ki se poroča, je dobiček ali izguba, vključena v računovodski izkaz poslovnega izida. |
| 170 | 1.1.1.2.2.2   (–) Del dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki ni priznan

  Člen 26(2) CRR.
  Ta vrstica je prazna, če je institucija za referenčno obdobje poročala izgube. Razlog za to je, da se izgube v celoti odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
  Če institucija poroča dobičke, se poroča del, ki v skladu s členom 26(2) CRR ni priznan (tj. dobički, ki niso revidirani, in predvidljive obremenitve ali dividende).
  Opozoriti je treba, da so v primeru dobičkov zneski, ki jih je treba odbiti, vsaj vmesne dividende. |
| 180 | 1.1.1.3   Akumulirani drug vseobsegajoči donos

  Člen 4(1)(100) in člen 26(1)(d) CRR.
  Poroča se znesek, ki ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna, in pred uporabo bonitetnih filtrov. Poroča se znesek, ki se določi v skladu s členom 13(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 241/2014. |
| 200 | 1.1.1.4   Druge rezerve

  Člen 4(1)(117) in člen 26(1)(e) CRR.
  Druge rezerve so v CRR opredeljene kot ‚rezerve v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, ki jih je treba razkriti v skladu s tem veljavnim računovodskim standardom, razen zneskov, ki so že vključeni v akumuliran drugi vseobsegajoči donos ali zadržani dobiček‘.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna. |
| 210 | 1.1.1.5   Rezervacije za splošna bančna tveganja

  Člen 4(1)(112) in člen 26(1)(f) CRR.
  Rezervacije za splošna bančna tveganja so v členu 38 Direktive 86/635/EGS opredeljena kot ‚znesk[i], za katere se kreditna institucija odloči, da jih izloči za pokritje takih tveganj, če to zahtevajo posebna tveganja, povezana z bančništvom‘.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna. |
| 220 | 1.1.1.6   Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

  Člen 483(1) do (3) in členi 484 do 487 CRR.
  Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za navadni lastniški temeljni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 230 | 1.1.1.7   Manjšinski delež, pripoznan v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

  Člen 4(120) in člen 84 CRR.
  Vsota vseh zneskov manjšinskih deležev podrejenih družb, vključenih v konsolidirani navadni lastniški temeljni kapital. |
| 240 | 1.1.8   Prehodne prilagoditve zaradi dodatnih manjšinskih deležev

  Člena 479 in 480 CRR.
  Prilagoditve manjšinskih deležev zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 250 | 1.1.1.9   Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi bonitetnih filtrov

  Členi 32 do 35 CRR. |
| 260 | 1.1.1.9.1   (–) Povečanja lastniškega kapitala, ki izhajajo iz listinjenih sredstev

  Člen 32(1) CRR.
  Znesek, ki se poroča, je povečanje lastniškega kapitala institucije, ki izhaja iz listinjenih sredstev, v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
  Ta postavka na primer vključuje prihodke iz naslova prihodnjih marž, ki se pri instituciji odraža v dobičku iz prodaje, ali, kadar je institucija v vlogi originatorja, neto dobičke iz naslova kapitalizacije prihodnjih donosov iz listinjenih sredstev, ki zagotavljajo kreditno izboljšavo pozicij v listinjenju. |
| 270 | 1.1.1.9.2   Rezerva za varovanje denarnih tokov

  Člen 33(1)(a) CRR.
  Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven, kadar varovanje denarnega toka privede do izgube (tj. če zmanjšajo računovodski kapital) in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.
  Znesek ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna. |
| 280 | 1.1.1.9.3   Kumulativni dobički in izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja v zvezi z obveznostmi, vrednotenimi po pošteni vrednosti

  Člen 33(1)(b) CRR.
  Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven v primeru izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja (tj. če se zmanjša računovodski kapital) in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.
  Nerevidiran dobiček se ne vključi v to postavko. |
| 285 | 1.1.1.9.4   Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi

  Člen 33(1)(c) in člen 33(2) CRR.
  Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven v primeru izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.
  Nerevidiran dobiček se ne vključi v to postavko. |
| 290 | 1.1.1.9.5   (–) Prilagoditve vrednosti zaradi zahtev po preudarnem vrednotenju

  Člena 34 in 105 CRR.
  Prilagoditve poštene vrednosti izpostavljenosti, vključene v trgovalno knjigo ali netrgovalno knjigo, zaradi strožjih standardov preudarnega vrednotenja iz člena 105 CRR. |
| 300 | 1.1.1.10   (–) Dobro ime

  Člen 4(1)(113), člen 36(1)(b) in člen 37 CRR. |
| 310 | 1.1.1.10.1   (–) Dobro ime, ki se pripozna kot neopredmeteno sredstvo

  Člen 4(1)(113) in člen 36(1)(b) CRR.
  Dobro ime ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
  Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku poročanem v bilanci stanja. |
| 320 | 1.1.1.10.2   (–) Dobro ime, ki se nanaša na vrednotenje pomembnih naložb

  Člen 37(b) in člen 43 CRR. |
| 330 | 1.1.1.10.3   Odložene obveznosti za davek, povezane z dobrim imenom

  Člen 37(a) CRR.
  Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bilo dobro ime oslabljeno ali bi se odpravilo njegovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom. |
| 340 | 1.1.1.11   (–) Druga neopredmetena sredstva

  Člen 4(1)(115), člen 36(1)(b) in člen 37(a) CRR.
  Druga neopredmetena sredstva so neopredmetena sredstva v skladu z veljavnim računovodskim standardom, pri čemer se ne upošteva dobro ime, prav tako v skladu z veljavnim računovodskim standardom. |
| 350 | 1.1.1.11.1   (–) Druga neopredmetena sredstva pred odbitkom odloženih obveznosti za davek

  Člen 4(1)(115) in člen 36(1)(b) CRR.
  Druga neopredmetena sredstva so neopredmetena sredstva v skladu z veljavnim računovodskim standardom, pri čemer se ne upošteva dobro ime, prav tako v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
  Znesek, ki se poroča v tem polju, ustreza znesku neopredmetenih sredstev brez dobrega imena, ki je poročan v bilanci stanja. |
| 360 | 1.1.1.11.2   Odložene obveznosti za davek, povezane z drugimi neopredmetenimi sredstvi

  Člen 37(a) CRR.
  Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bila neopredmetena sredstva, razen dobrega imena, oslabljena ali bi se odpravilo njegovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom. |
| 370 | 1.1.1.12   (–) Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik, zmanjšanih za povezane obveznosti za davek

  Člen 36(1)(c) in člen 38 CRR. |
| 380 | 1.1.1.13   (–) Primanjkljaj popravkov zaradi kreditnega tveganja glede na pričakovane izgube v okviru pristopa IRB

  Člen 36(1)(d) ter členi 40, 158 in 159 CRR.
  Znesek, ki se sporoči, ‚se ne zmanjša zaradi povečanja odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, ali drugega dodatnega davčnega učinka, ki bi se lahko pojavil, če bi rezervacije dosegle raven pričakovanih izgub‘ (člen 40 CRR). |
| 390 | 1.1.1.14   (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

  Člen 4(1)(109), člen 36(1)(e) in člen 41 CRR. |
| 400 | 1.1.1.14.1   (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

  Člen 4(1)(109) in člen 36(1)(e) CRR.
  Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami so opredeljena kot ‚sredstva pokojninskega sklada ali programa z določenimi pravicami, ki se izračunajo, potem ko so zmanjšana za znesek obveznosti v okviru istega sklada ali programa‘.
  Znesek, ki se poroča v tem polju, ustreza znesku, poročanem v bilanci stanja (če sta poročana ločeno). |
| 410 | 1.1.1.14.2   Odložene obveznosti za davek, povezane s sredstvi pokojninskega sklada z določenimi pravicami

  Člen 4(1)(108) in (109) ter člen 41(1)(a) CRR.
  Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bila sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami oslabljena ali bi se odpravilo njihovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom. |
| 420 | 1.1.1.14.3   Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih lahko institucija neomejeno uporablja

  Člen 4(1)(109) in člen 41(1)(b) CRR.
  V tej postavki se morebitni zneski navedejo le, če pristojni organ predhodno soglaša z zmanjšanjem zneska sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki se odbije.
  Za sredstva, ki so vključena v to vrstico, se dodeli utež tveganja za zahteve za kreditno tveganje. |
| 430 | 1.1.1.15   (–) Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

  Člen 4(1)(122), člen 36(1)(g) in člen 44 CRR.
  Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(27) CRR), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.
  Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij in vključuje zavarovalniške postavke lastnih sredstev prvega reda. |
| 440 | 1.1.1.16   (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom

  Člen 36(1)(j) CRR.
  Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz postavke ‚Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom‘ predloge CA1. Znesek se odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| 450 | 1.1.1.17   (–) Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

  Člen 4(1)(36), člen 36(1)(k)(i) ter členi 89 do 91 CRR.
  Kvalificirani deleži so opredeljeni kot ‚neposredni ali posredni delež v družbi, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali ki omogoča izvajanje pomembnega vpliva na upravljanje zadevne družbe‘.
  V skladu s členom 36(1)(k)(i) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %. |
| 460 | 1.1.1.18   (–) Pozicije listinjenja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

  Člen 36(1)(k)(ii), člen 243(1)(b), člen 244(1)(b), člen 258 in člen 266(3) CRR.
  Pozicije v listinjenju, za katere se uporabi utež tveganja 1 250 %, vendar se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člen 36(1)(k)(ii) CRR). V zadnjem primeru se poročajo v tej postavki. |
| 470 | 1.1.1.19   (–) Proste izročitve, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

  Člen 36(1)(k)(iii) in člen 379(3) CRR.
  Za proste izročitve se uporabi utež tveganja 1 250 % 5 dni po drugem pogodbenem plačilu ali fazi izročitve do zaključka posla v skladu s kapitalskimi zahtevami za tveganje poravnave. Odbijejo se lahko od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člen 36(1)(k)(iii) CRR). V zadnjem primeru se poročajo v tej postavki. |
| 471 | 1.1.1.20   (–) Pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB in za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

  Člen 36(1)(k)(iv) in člen 153(8) CRR.
  V skladu s členom 36(1)(k)(iv) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %. |
| 472 | 1.1.1.21   (–) Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom notranjih modelov, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

  Člen 36(1)(k)(v) in člen 155(4) CRR.
  V skladu s členom 36(1)(k)(v) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %. |
| 480 | 1.1.1.22   (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

  Člen 4(1)(27), člen 36(1)(h), členi 43 do 46, člen 49(2) in (3) ter člen 79 CRR.
  Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
  Glej druge možnosti odbitka v primeru uporabe konsolidacije (člen 49(2) in (3)). |
| 490 | 1.1.1.23   (–) Odbitne odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

  Člen 36(1)(c), člen 38 in člen 48(1)(a) CRR.
  Del odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik (zmanjšanih za del povezanih odloženih obveznosti za davek, razporejenih k odloženim terjatvam za davek, ki izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5)(b) CRR), ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 10 % iz člena 48(1)(a) CRR. |
| 500 | 1.1.1.24   (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

  Člen 4(1)(27), člen 36(1)(i), členi 43, 45 in 47, člen 48(1)(b), člen 49(1) do (3) in člen 79 CRR.
  Del deležev institucije v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 10 % iz člena 48(1)(b) CRR.
  Glej druge možnosti odbitka v primeru uporabe konsolidacije (člen 49(1), (2) in (3)). |
| 510 | 1.1.1.25   (–) Znesek, ki presega prag 17,65 %

  Člen 48(1) CRR.
  Del odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter neposrednih in posrednih deležev institucije v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 17,65 % iz člena 48(1)(b) CRR. |
| 520 | 1.1.1.26   Druge prehodne prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Členi 469 do 472, 478 in 481 CRR.
  Prilagoditve odbitkov zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 524 | 1.1.1.27   Dodatni odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

  Člen 3 CRR. |
| 529 | 1.1.1.28   Sestavine ali odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala – drugo

  Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če sestavina navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na odbitek sestavine navadnega lastniškega temeljnega kapitala ne more biti razvrščena v eno od vrstic 020 do 524.
  To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR). |
| 530 | 1.1.2   DODATNI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 61 CRR. |
| 540 | 1.1.2.1   Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot dodatni temeljni kapital

  Člen 51(a), členi 52 do 54, člen 56(a) in člen 57 CRR. |
| 550 | 1.1.2.1.1   Vplačani kapitalski instrumenti

  Člen 51(a) in členi 52 do 54 CRR.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti. |
| 560 | 1.1.2.1.2 (*)   Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi

  Člen 52(1)(c), (e) in (f) CRR.
  Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v kasnejših obdobjih.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti. |
| 570 | 1.1.2.1.3   Vplačani presežek kapitala

  Člen 51(b) CRR.
  Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
  Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je del, povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘. |
| 580 | 1.1.2.1.4   (–) Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala

  Člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.
  Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 57 CRR.
  Delež v delnicah, vključen v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.
  Znesek, ki se poroča, vključuje presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.
  Postavke 1.1.2.1.4 do 1.1.2.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.1.2.1.5. |
| 590 | 1.1.2.1.4.1   (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

  Člen 4(1)(114), člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.
  Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, vključeni v postavko 1.1.2.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine. |
| 620 | 1.1.2.1.4.2   (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

  Člen 52(1)(b)(ii), člen 56(a) in člen 57 CRR. |
| 621 | 1.1.2.1.4.3   (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

  Člen 4(1)(126), člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR. |
| 622 | 1.1.2.1.5   (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala

  Člen 56(a) in člen 57 CRR.
  V skladu s členom 56(a) CRR se ‚lastn[i] instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, ki bi jih institucija morda bila dolžna kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti‘, odbijejo. |
| 660 | 1.1.2.2   Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

  Člen 483(4) in (5), členi 484 do 487 ter člena 489 in 491 CRR.
  Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za dodatni temeljni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 670 | 1.1.2.3   Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem temeljnem kapitalu

  Členi 83, 85 in 86 CRR.
  Vsota vseh zneskov kvalificiranega temeljnega kapitala podrejenih družb, vključena v konsolidirani dodatni temeljni kapital.
  Vključi se kvalificirani dodatni temeljni kapital, ki ga je izdal subjekt s posebnim namenom (člen 83 CRR). |
| 680 | 1.1.2.4   Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe

  Člen 480 CRR.
  Prilagoditve kvalificiranega temeljnega kapitala v konsolidiranem dodatnem temeljnem kapitalu zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 690 | 1.1.2.5   (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu

  Členi 4(1)(122), 56(b) in 58 CRR.
  Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR.), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.
  Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij in vključuje zavarovalniške postavke dodatnih lastnih sredstev prvega reda. |
| 700 | 1.1.2.6   (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

  Člen 4(1)(27), člen 56(c) ter členi 59, 60 in 79 CRR.
  Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od dodatnega temeljnega kapitala. |
| 710 | 1.1.2.7   (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

  Člen 4(1)(27), člen 56(d) ter člena 59 in 79 CRR.
  Deleži institucije v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, se v celoti odbijejo. |
| 720 | 1.1.2.8   (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom

  Člen 56(e) CRR.
  Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz postavke ‚Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom‘ (odbitega v dodatnem temeljnem kapitalu) predloge CA1. |
| 730 | 1.1.2.9   Druge prehodne prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala

  Členi 474, 475, 478 in 481 CRR.
  Prilagoditve zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 740 | 1.1.2.10   Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom (odbito v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu)

  Člen 36(1)(j) CRR.
  Dodatni temeljni kapital ne more biti negativen, odbitki dodatnega temeljnega kapitala pa so lahko večji od dodatnega temeljnega kapitala, ki mu je prištet z njim povezan vplačani presežek kapitala. Kadar se to zgodi, mora biti dodatni temeljni kapital enak nič, presežek odbitkov dodatnega temeljnega kapitala pa je treba odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
  Pri tej postavki se doseže, da vsota postavk 1.1.2.1 do 1.1.2.12 nikoli ni manjša kot nič. Če je v tej postavki izkazana pozitivna vrednost, je postavka 1.1.1.16 nasprotna tej vrednosti. |
| 744 | 1.1.2.11   Dodatni odbitki dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

  Člen 3 CRR. |
| 748 | 1.1.2.12   Sestavine ali odbitki dodatnega temeljnega kapitala – drugo

  Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če sestavina dodatnega temeljnega kapitala glede na odbitek sestavine dodatnega temeljnega kapitala ne more biti razvrščena v eno od vrstic 530 do 744.
  To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR)! |
| 750 | 1.2   DODATNI KAPITAL

  Člen 71 CRR. |
| 760 | 1.2.1   Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, sprejemljivi kot dodatni kapital

  Člen 62(a), členi 63 do 65, člen 66(a) in člen 67 CRR. |
| 770 | 1.2.1.1   Vplačani kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi

  Člen 62(a) ter člena 63 in 65 CRR.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti. |
| 780 | 1.2.1.2   (*) Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, ki niso sprejemljivi

  Člen 63(c), (e) in (f) ter člen 64 CRR.
  Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v naslednjih obdobjih.
  Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti. |
| 790 | 1.2.1.3   Vplačani presežek kapitala

  Člen 62(b) in člen 65 CRR.
  Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
  Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je del, povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘. |
| 800 | 1.2.1.4   (–) Lastni instrumenti dodatnega kapitala

  Člen 63(b)(i), člen 66(a) in člen 67 CRR.
  Lastni instrumenti dodatnega kapitala, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 67 CRR.
  Delež v delnicah, vključen v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.
  Znesek, ki se poroča, vključuje presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.
  Postavke 1.2.1.4 do 1.2.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.2.1.5. |
| 810 | 1.2.1.4.1   (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala

  Člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.
  Instrumenti dodatnega kapitala, vključeni v postavko 1.2.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine. |
| 840 | 1.2.1.4.2   (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala

  Člen 4(1)(114), člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR. |
| 841 | 1.2.1.4.3   (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega kapitala

  Člen 4(1)(126), člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR. |
| 842 | 1.2.1.5   (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala

  Člen 66(a) in člen 67 CRR.
  V skladu s členom 66(a) CRR se ‚lastn[i] instrumenti dodatnega kapitala, ki bi jih institucija morda bila dolžna kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti‘, odbijejo. |
| 880 | 1.2.2   Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega kapitala in podrejenih dolgov, za katere se uporabljajo predhodna pravila

  Člen 483(6) in (7) ter členi 484, 486, 488, 490 in 491 CRR.
  Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za dodatni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 890 | 1.2.3   Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem kapitalu

  Členi 83, 87 in 88 CRR.
  Vsota vseh zneskov kvalificiranega kapitala podrejenih družb, vključena v konsolidirani dodatni kapital.
  Vključi se kvalificirani dodatni kapital, ki ga je izdal subjekt s posebnim namenom (člen 83 CRR). |
| 900 | 1.2.4   Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v dodatnem kapitalu instrumentov, ki jih izdajo podrejene družbe

  Člen 480 CRR.
  Prilagoditve kvalificiranega kapitala v konsolidiranem dodatnem kapitalu zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 910 | 1.2.5   Presežek rezervacij nad sprejemljivimi pričakovanimi izgubami v okviru pristopa IRB

  Člen 62(d) CRR.
  Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, ta postavka vsebuje pozitivne zneske, ki izhajajo iz primerjave rezervacij in pričakovanih izgub, ki so sprejemljivi kot dodatni kapital. |
| 920 | 1.2.6   Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v okviru standardiziranega pristopa

  Člen 62(c) CRR.
  Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, ta postavka vsebuje splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki so sprejemljivi kot dodatni kapital. |
| 930 | 1.2.7   (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu

  Členi 4(1)(122), 66(b) in 68 CRR.
  Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.
  Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij ter vključuje zavarovalniške postavke lastnih sredstev drugega in tretjega reda. |
| 940 | 1.2.8   (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

  Člen 4(1)(27), člen 66(c) ter členi 68 do 70 in 79 CRR.
  Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od dodatnega kapitala. |
| 950 | 1.2.9   (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

  Člen 4(1)(27), člen 66(d) ter členi 68, 69 in 79 CRR.
  Deleži institucije v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, se v celoti odbijejo. |
| 960 | 1.2.10   Druge prehodne prilagoditve dodatnega kapitala

  Členi 476 do 478 in 481 CRR.
  Prilagoditve zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5. |
| 970 | 1.2.11   Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom (odbito v dodatnem temeljnem kapitalu)

  Člen 56(e) CRR.
  Dodatni kapital ne more biti negativen, odbitki dodatnega kapitala pa so lahko večji od dodatnega kapitala, ki mu je prištet z njim povezan vplačani presežek kapitala. Kadar se to zgodi, je dodatni kapital enak nič, presežek odbitkov dodatnega kapitala pa se odbije od dodatnega temeljnega kapitala.
  Pri tej postavki vsota postavk 1.2.1 do 1.2.13 nikoli ni manjša kot nič. Če je v tej postavki izkazana pozitivna vrednost, je postavka 1.1.2.8 nasprotna tej vrednosti. |
| 974 | 1.2.12   (-) Dodatni odbitki dodatnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

  Člen 3 CRR. |
| 978 | 1.2.13   Elementi ali odbitki dodatnega kapitala – drugo

  Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če element dodatnega kapitala glede na odbitek elementa dodatnega kapitala ne more biti razvrščen v eno od vrstic 750 do 974.
  To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR). |

Vrstica

Pravna podlaga in navodila

010

1.   Kapital

Člen 4(1)(118) in člen 72 CRR.

Kapital institucije sestavlja vsota njenega temeljnega in dodatnega kapitala.

015

1.1   Temeljni kapital

Člen 25 CRR.

Temeljni kapital je vsota navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnega temeljnega kapitala.

020

1.1.1   Navadni lastniški temeljni kapital

Člen 50 CRR.

030

1.1.1.1   Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot navadni lastniški temeljni kapital

Člen 26(1)(a) in (b), členi 27 do 30, člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.

040

1.1.1.1.1.   Vplačani kapitalski instrumenti

Člen 26(1)(a) in členi 27 do 31 CRR.

Vključijo se kapitalski instrumenti vzajemnih, zadružnih ali podobnih institucij (člena 27 in 29 CRR).

Vplačani presežek kapitala, povezan z instrumenti, se ne vključi.

Kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah, se vključijo, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 31 CRR.

045

1.1.1.1.1*   Od tega: kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah

Člen 31 CRR.

Kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah, se vključijo v navadni lastniški temeljni kapital, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 31 CRR.

050

1.1.1.1.2*   Pojasnjevalna postavka: kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi

Člen 28(1)(b), (l) in (m) CRR.

Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v kasnejših obdobjih.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.

060

1.1.1.1.3   Vplačani presežek kapitala

Člen 4(1)(124) in člen 26(1)(b) CRR.

Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘.

070

1.1.1.1.4   (–) Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.

Lasten navadni lastniški temeljni kapital, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 42 CRR.

Delež v delnicah, vključenih v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.

Znesek, ki se poroča, vključuje vplačani presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.

Postavke 1.1.1.1.4 do 1.1.1.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.1.1.1.5.

080

1.1.1.1.4.1   (–) Neposredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.

Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključeni v postavko 1.1.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.

Znesek, ki se poroča, vključuje deleže v trgovalni knjigi, izračunane na podlagi neto dolge pozicije, kot določa člen 42(a) CRR.

090

1.1.1.1.4.2.   (–) Posredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 4(1)(114), člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.

091

1.1.1.1.4.3   (–) Sintetični deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 4(1)(126), člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.

092

1.1.1.1.5   (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.

V skladu s členom 36(1)(f) CRR se ‚lastn[i] instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere ima institucija dejansko ali pogojno obveznost nakupa na podlagi obstoječe pogodbene obveznosti‘, odbijejo.

130

1.1.1.2   Zadržani dobiček

Člen 26(1)(c) in člen 26(2) CRR.

Zadržani dobiček vključuje zadržani dobiček preteklega leta in priznani dobiček med letom ali čisti dobiček poslovnega leta.

140

1.1.1.2.1   Zadržani dobiček preteklih let

Člen 4(1)(123) in člen 26(1)(c) CRR.

V členu 4(1)(123) CRR je zadržani dobiček opredeljen kot ‚prenesen[i] dobičk[i] in izgube, ki izhajajo iz dobičkov ali izgub iz preteklih let, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom‘.

150

1.1.1.2.2   Priznan dobiček ali izguba

Člena 4(1)(121) in 26(2) ter člen 36(1)(a) CRR.

V skladu s členom 26(2) CRR se lahko kot zadržani dobički vključijo dobički med letom ali čisti dobički poslovnega leta ob predhodnem dovoljenju pristojnega organa, če so izpolnjeni določeni pogoji.

Obratno se v skladu s členom 36(1)(a) CRR od navadnega lastniškega temeljnega kapitala odbijejo izgube.

160

1.1.1.2.2.1   Dobiček ali izguba, ki pripada nadrejenim lastnikom

Člen 26(2) in člen 36(1)(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, je dobiček ali izguba, vključena v računovodski izkaz poslovnega izida.

170

1.1.1.2.2.2   (–) Del dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki ni priznan

Člen 26(2) CRR.

Ta vrstica je prazna, če je institucija za referenčno obdobje poročala izgube. Razlog za to je, da se izgube v celoti odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

Če institucija poroča dobičke, se poroča del, ki v skladu s členom 26(2) CRR ni priznan (tj. dobički, ki niso revidirani, in predvidljive obremenitve ali dividende).

Opozoriti je treba, da so v primeru dobičkov zneski, ki jih je treba odbiti, vsaj vmesne dividende.

180

1.1.1.3   Akumulirani drug vseobsegajoči donos

Člen 4(1)(100) in člen 26(1)(d) CRR.

Poroča se znesek, ki ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna, in pred uporabo bonitetnih filtrov. Poroča se znesek, ki se določi v skladu s členom 13(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 241/2014.

200

1.1.1.4   Druge rezerve

Člen 4(1)(117) in člen 26(1)(e) CRR.

Druge rezerve so v CRR opredeljene kot ‚rezerve v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, ki jih je treba razkriti v skladu s tem veljavnim računovodskim standardom, razen zneskov, ki so že vključeni v akumuliran drugi vseobsegajoči donos ali zadržani dobiček‘.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna.

210

1.1.1.5   Rezervacije za splošna bančna tveganja

Člen 4(1)(112) in člen 26(1)(f) CRR.

Rezervacije za splošna bančna tveganja so v členu 38 Direktive 86/635/EGS opredeljena kot ‚znesk[i], za katere se kreditna institucija odloči, da jih izloči za pokritje takih tveganj, če to zahtevajo posebna tveganja, povezana z bančništvom‘.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna.

220

1.1.1.6   Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

Člen 483(1) do (3) in členi 484 do 487 CRR.

Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za navadni lastniški temeljni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.

230

1.1.1.7   Manjšinski delež, pripoznan v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

Člen 4(120) in člen 84 CRR.

Vsota vseh zneskov manjšinskih deležev podrejenih družb, vključenih v konsolidirani navadni lastniški temeljni kapital.

240

1.1.8   Prehodne prilagoditve zaradi dodatnih manjšinskih deležev

Člena 479 in 480 CRR.

Prilagoditve manjšinskih deležev zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5.

250

1.1.1.9   Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi bonitetnih filtrov

Členi 32 do 35 CRR.

260

1.1.1.9.1   (–) Povečanja lastniškega kapitala, ki izhajajo iz listinjenih sredstev

Člen 32(1) CRR.

Znesek, ki se poroča, je povečanje lastniškega kapitala institucije, ki izhaja iz listinjenih sredstev, v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Ta postavka na primer vključuje prihodke iz naslova prihodnjih marž, ki se pri instituciji odraža v dobičku iz prodaje, ali, kadar je institucija v vlogi originatorja, neto dobičke iz naslova kapitalizacije prihodnjih donosov iz listinjenih sredstev, ki zagotavljajo kreditno izboljšavo pozicij v listinjenju.

270

1.1.1.9.2   Rezerva za varovanje denarnih tokov

Člen 33(1)(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven, kadar varovanje denarnega toka privede do izgube (tj. če zmanjšajo računovodski kapital) in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.

Znesek ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna.

280

1.1.1.9.3   Kumulativni dobički in izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja v zvezi z obveznostmi, vrednotenimi po pošteni vrednosti

Člen 33(1)(b) CRR.

Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven v primeru izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja (tj. če se zmanjša računovodski kapital) in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.

Nerevidiran dobiček se ne vključi v to postavko.

285

1.1.1.9.4   Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi

Člen 33(1)(c) in člen 33(2) CRR.

Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven v primeru izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.

Nerevidiran dobiček se ne vključi v to postavko.

290

1.1.1.9.5   (–) Prilagoditve vrednosti zaradi zahtev po preudarnem vrednotenju

Člena 34 in 105 CRR.

Prilagoditve poštene vrednosti izpostavljenosti, vključene v trgovalno knjigo ali netrgovalno knjigo, zaradi strožjih standardov preudarnega vrednotenja iz člena 105 CRR.

300

1.1.1.10   (–) Dobro ime

Člen 4(1)(113), člen 36(1)(b) in člen 37 CRR.

310

1.1.1.10.1   (–) Dobro ime, ki se pripozna kot neopredmeteno sredstvo

Člen 4(1)(113) in člen 36(1)(b) CRR.

Dobro ime ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku poročanem v bilanci stanja.

320

1.1.1.10.2   (–) Dobro ime, ki se nanaša na vrednotenje pomembnih naložb

Člen 37(b) in člen 43 CRR.

330

1.1.1.10.3   Odložene obveznosti za davek, povezane z dobrim imenom

Člen 37(a) CRR.

Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bilo dobro ime oslabljeno ali bi se odpravilo njegovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom.

340

1.1.1.11   (–) Druga neopredmetena sredstva

Člen 4(1)(115), člen 36(1)(b) in člen 37(a) CRR.

Druga neopredmetena sredstva so neopredmetena sredstva v skladu z veljavnim računovodskim standardom, pri čemer se ne upošteva dobro ime, prav tako v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

350

1.1.1.11.1   (–) Druga neopredmetena sredstva pred odbitkom odloženih obveznosti za davek

Člen 4(1)(115) in člen 36(1)(b) CRR.

Druga neopredmetena sredstva so neopredmetena sredstva v skladu z veljavnim računovodskim standardom, pri čemer se ne upošteva dobro ime, prav tako v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Znesek, ki se poroča v tem polju, ustreza znesku neopredmetenih sredstev brez dobrega imena, ki je poročan v bilanci stanja.

360

1.1.1.11.2   Odložene obveznosti za davek, povezane z drugimi neopredmetenimi sredstvi

Člen 37(a) CRR.

Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bila neopredmetena sredstva, razen dobrega imena, oslabljena ali bi se odpravilo njegovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom.

370

1.1.1.12   (–) Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik, zmanjšanih za povezane obveznosti za davek

Člen 36(1)(c) in člen 38 CRR.

380

1.1.1.13   (–) Primanjkljaj popravkov zaradi kreditnega tveganja glede na pričakovane izgube v okviru pristopa IRB

Člen 36(1)(d) ter členi 40, 158 in 159 CRR.

Znesek, ki se sporoči, ‚se ne zmanjša zaradi povečanja odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, ali drugega dodatnega davčnega učinka, ki bi se lahko pojavil, če bi rezervacije dosegle raven pričakovanih izgub‘ (člen 40 CRR).

390

1.1.1.14   (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

Člen 4(1)(109), člen 36(1)(e) in člen 41 CRR.

400

1.1.1.14.1   (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

Člen 4(1)(109) in člen 36(1)(e) CRR.

Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami so opredeljena kot ‚sredstva pokojninskega sklada ali programa z določenimi pravicami, ki se izračunajo, potem ko so zmanjšana za znesek obveznosti v okviru istega sklada ali programa‘.

Znesek, ki se poroča v tem polju, ustreza znesku, poročanem v bilanci stanja (če sta poročana ločeno).

410

1.1.1.14.2   Odložene obveznosti za davek, povezane s sredstvi pokojninskega sklada z določenimi pravicami

Člen 4(1)(108) in (109) ter člen 41(1)(a) CRR.

Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bila sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami oslabljena ali bi se odpravilo njihovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom.

420

1.1.1.14.3   Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih lahko institucija neomejeno uporablja

Člen 4(1)(109) in člen 41(1)(b) CRR.

V tej postavki se morebitni zneski navedejo le, če pristojni organ predhodno soglaša z zmanjšanjem zneska sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki se odbije.

Za sredstva, ki so vključena v to vrstico, se dodeli utež tveganja za zahteve za kreditno tveganje.

430

1.1.1.15   (–) Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

Člen 4(1)(122), člen 36(1)(g) in člen 44 CRR.

Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(27) CRR), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.

Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij in vključuje zavarovalniške postavke lastnih sredstev prvega reda.

440

1.1.1.16   (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom

Člen 36(1)(j) CRR.

Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz postavke ‚Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom‘ predloge CA1. Znesek se odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

450

1.1.1.17   (–) Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

Člen 4(1)(36), člen 36(1)(k)(i) ter členi 89 do 91 CRR.

Kvalificirani deleži so opredeljeni kot ‚neposredni ali posredni delež v družbi, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali ki omogoča izvajanje pomembnega vpliva na upravljanje zadevne družbe‘.

V skladu s členom 36(1)(k)(i) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %.

460

1.1.1.18   (–) Pozicije listinjenja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

Člen 36(1)(k)(ii), člen 243(1)(b), člen 244(1)(b), člen 258 in člen 266(3) CRR.

Pozicije v listinjenju, za katere se uporabi utež tveganja 1 250 %, vendar se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člen 36(1)(k)(ii) CRR). V zadnjem primeru se poročajo v tej postavki.

470

1.1.1.19   (–) Proste izročitve, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

Člen 36(1)(k)(iii) in člen 379(3) CRR.

Za proste izročitve se uporabi utež tveganja 1 250 % 5 dni po drugem pogodbenem plačilu ali fazi izročitve do zaključka posla v skladu s kapitalskimi zahtevami za tveganje poravnave. Odbijejo se lahko od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člen 36(1)(k)(iii) CRR). V zadnjem primeru se poročajo v tej postavki.

471

1.1.1.20   (–) Pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB in za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

Člen 36(1)(k)(iv) in člen 153(8) CRR.

V skladu s členom 36(1)(k)(iv) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %.

472

1.1.1.21   (–) Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom notranjih modelov, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %

Člen 36(1)(k)(v) in člen 155(4) CRR.

V skladu s členom 36(1)(k)(v) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %.

480

1.1.1.22   (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(27), člen 36(1)(h), členi 43 do 46, člen 49(2) in (3) ter člen 79 CRR.

Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

Glej druge možnosti odbitka v primeru uporabe konsolidacije (člen 49(2) in (3)).

490

1.1.1.23   (–) Odbitne odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

Člen 36(1)(c), člen 38 in člen 48(1)(a) CRR.

Del odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik (zmanjšanih za del povezanih odloženih obveznosti za davek, razporejenih k odloženim terjatvam za davek, ki izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5)(b) CRR), ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 10 % iz člena 48(1)(a) CRR.

500

1.1.1.24   (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(27), člen 36(1)(i), členi 43, 45 in 47, člen 48(1)(b), člen 49(1) do (3) in člen 79 CRR.

Del deležev institucije v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 10 % iz člena 48(1)(b) CRR.

Glej druge možnosti odbitka v primeru uporabe konsolidacije (člen 49(1), (2) in (3)).

510

1.1.1.25   (–) Znesek, ki presega prag 17,65 %

Člen 48(1) CRR.

Del odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter neposrednih in posrednih deležev institucije v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 17,65 % iz člena 48(1)(b) CRR.

520

1.1.1.26   Druge prehodne prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Členi 469 do 472, 478 in 481 CRR.

Prilagoditve odbitkov zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.

524

1.1.1.27   Dodatni odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

Člen 3 CRR.

529

1.1.1.28   Sestavine ali odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala – drugo

Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če sestavina navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na odbitek sestavine navadnega lastniškega temeljnega kapitala ne more biti razvrščena v eno od vrstic 020 do 524.

To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR).

530

1.1.2   DODATNI TEMELJNI KAPITAL

Člen 61 CRR.

540

1.1.2.1   Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot dodatni temeljni kapital

Člen 51(a), členi 52 do 54, člen 56(a) in člen 57 CRR.

550

1.1.2.1.1   Vplačani kapitalski instrumenti

Člen 51(a) in členi 52 do 54 CRR.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.

560

1.1.2.1.2 (*)   Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi

Člen 52(1)(c), (e) in (f) CRR.

Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v kasnejših obdobjih.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.

570

1.1.2.1.3   Vplačani presežek kapitala

Člen 51(b) CRR.

Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je del, povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘.

580

1.1.2.1.4   (–) Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala

Člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.

Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 57 CRR.

Delež v delnicah, vključen v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.

Znesek, ki se poroča, vključuje presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.

Postavke 1.1.2.1.4 do 1.1.2.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.1.2.1.5.

590

1.1.2.1.4.1   (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

Člen 4(1)(114), člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.

Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, vključeni v postavko 1.1.2.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.

620

1.1.2.1.4.2   (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

Člen 52(1)(b)(ii), člen 56(a) in člen 57 CRR.

621

1.1.2.1.4.3   (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala

Člen 4(1)(126), člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.

622

1.1.2.1.5   (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala

Člen 56(a) in člen 57 CRR.

V skladu s členom 56(a) CRR se ‚lastn[i] instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, ki bi jih institucija morda bila dolžna kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti‘, odbijejo.

660

1.1.2.2   Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

Člen 483(4) in (5), členi 484 do 487 ter člena 489 in 491 CRR.

Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za dodatni temeljni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.

670

1.1.2.3   Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem temeljnem kapitalu

Členi 83, 85 in 86 CRR.

Vsota vseh zneskov kvalificiranega temeljnega kapitala podrejenih družb, vključena v konsolidirani dodatni temeljni kapital.

Vključi se kvalificirani dodatni temeljni kapital, ki ga je izdal subjekt s posebnim namenom (člen 83 CRR).

680

1.1.2.4   Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe

Člen 480 CRR.

Prilagoditve kvalificiranega temeljnega kapitala v konsolidiranem dodatnem temeljnem kapitalu zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5.

690

1.1.2.5   (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu

Členi 4(1)(122), 56(b) in 58 CRR.

Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR.), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.

Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij in vključuje zavarovalniške postavke dodatnih lastnih sredstev prvega reda.

700

1.1.2.6   (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(27), člen 56(c) ter členi 59, 60 in 79 CRR.

Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od dodatnega temeljnega kapitala.

710

1.1.2.7   (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(27), člen 56(d) ter člena 59 in 79 CRR.

Deleži institucije v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, se v celoti odbijejo.

720

1.1.2.8   (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom

Člen 56(e) CRR.

Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz postavke ‚Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom‘ (odbitega v dodatnem temeljnem kapitalu) predloge CA1.

730

1.1.2.9   Druge prehodne prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala

Členi 474, 475, 478 in 481 CRR.

Prilagoditve zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.

740

1.1.2.10   Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom (odbito v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu)

Člen 36(1)(j) CRR.

Dodatni temeljni kapital ne more biti negativen, odbitki dodatnega temeljnega kapitala pa so lahko večji od dodatnega temeljnega kapitala, ki mu je prištet z njim povezan vplačani presežek kapitala. Kadar se to zgodi, mora biti dodatni temeljni kapital enak nič, presežek odbitkov dodatnega temeljnega kapitala pa je treba odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

Pri tej postavki se doseže, da vsota postavk 1.1.2.1 do 1.1.2.12 nikoli ni manjša kot nič. Če je v tej postavki izkazana pozitivna vrednost, je postavka 1.1.1.16 nasprotna tej vrednosti.

744

1.1.2.11   Dodatni odbitki dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

Člen 3 CRR.

748

1.1.2.12   Sestavine ali odbitki dodatnega temeljnega kapitala – drugo

Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če sestavina dodatnega temeljnega kapitala glede na odbitek sestavine dodatnega temeljnega kapitala ne more biti razvrščena v eno od vrstic 530 do 744.

To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR)!

750

1.2   DODATNI KAPITAL

Člen 71 CRR.

760

1.2.1   Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, sprejemljivi kot dodatni kapital

Člen 62(a), členi 63 do 65, člen 66(a) in člen 67 CRR.

770

1.2.1.1   Vplačani kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi

Člen 62(a) ter člena 63 in 65 CRR.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.

780

1.2.1.2   (*) Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, ki niso sprejemljivi

Člen 63(c), (e) in (f) ter člen 64 CRR.

Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v naslednjih obdobjih.

Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.

790

1.2.1.3   Vplačani presežek kapitala

Člen 62(b) in člen 65 CRR.

Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je del, povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘.

800

1.2.1.4   (–) Lastni instrumenti dodatnega kapitala

Člen 63(b)(i), člen 66(a) in člen 67 CRR.

Lastni instrumenti dodatnega kapitala, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 67 CRR.

Delež v delnicah, vključen v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.

Znesek, ki se poroča, vključuje presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.

Postavke 1.2.1.4 do 1.2.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.2.1.5.

810

1.2.1.4.1   (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala

Člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.

Instrumenti dodatnega kapitala, vključeni v postavko 1.2.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.

840

1.2.1.4.2   (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala

Člen 4(1)(114), člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.

841

1.2.1.4.3   (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega kapitala

Člen 4(1)(126), člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.

842

1.2.1.5   (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala

Člen 66(a) in člen 67 CRR.

V skladu s členom 66(a) CRR se ‚lastn[i] instrumenti dodatnega kapitala, ki bi jih institucija morda bila dolžna kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti‘, odbijejo.

880

1.2.2   Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega kapitala in podrejenih dolgov, za katere se uporabljajo predhodna pravila

Člen 483(6) in (7) ter členi 484, 486, 488, 490 in 491 CRR.

Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za dodatni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.

890

1.2.3   Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem kapitalu

Členi 83, 87 in 88 CRR.

Vsota vseh zneskov kvalificiranega kapitala podrejenih družb, vključena v konsolidirani dodatni kapital.

Vključi se kvalificirani dodatni kapital, ki ga je izdal subjekt s posebnim namenom (člen 83 CRR).

900

1.2.4   Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v dodatnem kapitalu instrumentov, ki jih izdajo podrejene družbe

Člen 480 CRR.

Prilagoditve kvalificiranega kapitala v konsolidiranem dodatnem kapitalu zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5.

910

1.2.5   Presežek rezervacij nad sprejemljivimi pričakovanimi izgubami v okviru pristopa IRB

Člen 62(d) CRR.

Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, ta postavka vsebuje pozitivne zneske, ki izhajajo iz primerjave rezervacij in pričakovanih izgub, ki so sprejemljivi kot dodatni kapital.

920

1.2.6   Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v okviru standardiziranega pristopa

Člen 62(c) CRR.

Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, ta postavka vsebuje splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki so sprejemljivi kot dodatni kapital.

930

1.2.7   (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu

Členi 4(1)(122), 66(b) in 68 CRR.

Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.

Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij ter vključuje zavarovalniške postavke lastnih sredstev drugega in tretjega reda.

940

1.2.8   (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(27), člen 66(c) ter členi 68 do 70 in 79 CRR.

Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od dodatnega kapitala.

950

1.2.9   (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(27), člen 66(d) ter členi 68, 69 in 79 CRR.

Deleži institucije v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, se v celoti odbijejo.

960

1.2.10   Druge prehodne prilagoditve dodatnega kapitala

Členi 476 do 478 in 481 CRR.

Prilagoditve zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.

970

1.2.11   Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom (odbito v dodatnem temeljnem kapitalu)

Člen 56(e) CRR.

Dodatni kapital ne more biti negativen, odbitki dodatnega kapitala pa so lahko večji od dodatnega kapitala, ki mu je prištet z njim povezan vplačani presežek kapitala. Kadar se to zgodi, je dodatni kapital enak nič, presežek odbitkov dodatnega kapitala pa se odbije od dodatnega temeljnega kapitala.

Pri tej postavki vsota postavk 1.2.1 do 1.2.13 nikoli ni manjša kot nič. Če je v tej postavki izkazana pozitivna vrednost, je postavka 1.1.2.8 nasprotna tej vrednosti.

974

1.2.12   (-) Dodatni odbitki dodatnega kapitala v skladu s členom 3 CRR

Člen 3 CRR.

978

1.2.13   Elementi ali odbitki dodatnega kapitala – drugo

Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če element dodatnega kapitala glede na odbitek elementa dodatnega kapitala ne more biti razvrščen v eno od vrstic 750 do 974.

To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR).

1.3   C 02.00 – KAPITALSKE ZAHTEVE (CA2)

1.3.1   Navodila za posamezne pozicije

| Vrstica | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | 1.   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(3) ter členi 95, 96 in 98 CRR. |
| 020 | 1*   Od tega: investicijska podjetja v skladu z odstavkom 2 člena 95 in členom 98 CRR

  Za investicijska podjetja v skladu s členom 95(2) in členom 98 CRR. |
| 030 | 1**   Od tega: investicijska podjetja v skladu z odstavkom 2 člena 96 in členom 97 CRR

  Za investicijska podjetja v skladu s členom 96(2) in členom 97 CRR. |
| 040 | 1.1   ZNESKI TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE IN TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI TER PROSTE IZROČITVE

  Člen 92(3)(a) in (f) CRR. |
| 050 | 1.1.1   Standardizirani pristop (SA)

  Predlogi CR SA in SEC SA na ravni celotnih izpostavljenosti. |
| 060 | 1.1.1.1.   Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa brez pozicij v listinjenju

  Predloga CR SA na ravni celotnih izpostavljenosti. Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa so kategorije, navedene v členu 112 CRR, brez pozicij v listinjenju. |
| 070 | 1.1.1.1.01   Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank

  Glej predlogo CR SA |
| 080 | 1.1.1.1.02   Izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav

  Glej predlogo CR SA |
| 090 | 1.1.1.1.03   Izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja

  Glej predlogo CR SA |
| 100 | 1.1.1.1.04   Izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank

  Glej predlogo CR SA |
| 110 | 1.1.1.1.05   Izpostavljenosti do mednarodnih organizacij

  Glej predlogo CR SA |
| 120 | 1.1.1.1.06   Izpostavljenosti do institucij

  Glej predlogo CR SA |
| 130 | 1.1.1.1.07   Izpostavljenosti do podjetij

  Glej predlogo CR SA |
| 140 | 1.1.1.1.08   Izpostavljenosti na drobno

  Glej predlogo CR SA |
| 150 | 1.1.1.1.09   Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine

  Glej predlogo CR SA |
| 160 | 1.1.1.1.10   Neplačane izpostavljenosti

  Glej predlogo CR SA |
| 170 | 1.1.1.1.11   Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

  Glej predlogo CR SA |
| 180 | 1.1.1.1.12   Krite obveznice

  Glej predlogo CR SA |
| 190 | 1.1.1.1.13   Terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

  Glej predlogo CR SA |
| 200 | 1.1.1.1.14   Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)

  Glej predlogo CR SA |
| 210 | 1.1.1.1.15   Lastniški instrumenti

  Glej predlogo CR SA |
| 211 | 1.1.1.1.16   Druge postavke

  Glej predlogo CR SA |
| 220 | 1.1.1.2   Pozicije v listinjenju, standardizirani pristop

  Predloga CR SEC SA na ravni vseh vrst listinjenja. |
| 230 | 1.1.1.2.*   Od tega: relistinjenje

  Predloga CR SEC SA na ravni vseh vrst listinjenja. |
| 240 | 1.1.2   Pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB) |
| 250 | 1.1.2.1   Pristopi IRB, kadar se ne uporabljajo lastne ocene LGD ali konverzijski faktorji

  Predloga CR IRB na ravni celotne izpostavljenosti (kadar se ne uporabljajo lastne ocene LGD in/ali kreditni konverzijski faktor). |
| 260 | 1.1.2.1.01   Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralne banke

  Glej predlogo CR IRB. |
| 270 | 1.1.2.1.02   Izpostavljenosti do institucij

  Glej predlogo CR IRB. |
| 280 | 1.1.2.1.03   Izpostavljenosti do podjetij – MSP

  Glej predlogo CR IRB. |
| 290 | 1.1.2.1.04   Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji

  Glej predlogo CR IRB. |
| 300 | 1.1.2.1.05   Izpostavljenosti do podjetij – Drugo

  Glej predlogo CR IRB. |
| 310 | 1.1.2.2   Pristopi IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijski faktorji

  Predloga CR IRB na ravni celotne izpostavljenosti (kadar se uporabljajo lastne ocene LGD in/ali kreditni konverzijski faktor). |
| 320 | 1.1.2.2.01   Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank

  Glej predlogo CR IRB. |
| 330 | 1.1.2.2.02   Izpostavljenosti do institucij

  Glej predlogo CR IRB. |
| 340 | 1.1.2.2.03   Izpostavljenosti do podjetij – MSP

  Glej predlogo CR IRB. |
| 350 | 1.1.2.2.04   Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji

  Glej predlogo CR IRB. |
| 360 | 1.1.2.2.05   Izpostavljenosti do podjetij – Drugo

  Glej predlogo CR IRB. |
| 370 | 1.1.2.2.06   Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičninami MSP

  Glej predlogo CR IRB. |
| 380 | 1.1.2.2.07   Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičninami podjetij, ki niso MSP

  Glej predlogo CR IRB. |
| 390 | 1.1.2.2.08   Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se

  Glej predlogo CR IRB. |
| 400 | 1.1.2.2. 09   Izpostavljenosti na drobno – Druga MSP

  Glej predlogo CR IRB. |
| 410 | 1.1.2.2.10   Izpostavljenosti na drobno – Druga podjetja, ki niso MSP

  Glej predlogo CR IRB. |
| 420 | 1.1.2.3   Lastniški instrumenti po pristopu IRB

  Glej predlogo CR EQU IRB. |
| 430 | 1.1.2.4   Pozicije v listinjenju po pristopu IRB

  Predloga CR SEC IRB na ravni vseh vrst listinjenja. |
| 440 | 1.1.2.4*   Od tega: relistinjenje

  Predloga CR SEC IRB na ravni vseh vrst listinjenja. |
| 450 | 1.1.2.5   Druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti

  Znesek, ki se sporoči, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu s členom 156 CRR. |
| 460 | 1.1.3   Znesek izpostavljenosti tveganjem za prispevke v jamstveni sklad CNS

  Členi 307 do 309 CRR. |
| 490 | 1.2   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM PORAVNAVE/IZROČITVE

  Člen 92(3)(c)(ii) in člen 92(4)(b) CRR. |
| 500 | 1.2.1   Tveganje poravnave/izročitve v netrgovalni knjigi

  Glej predlogo CR SETT. |
| 510 | 1.2.2   Tveganje poravnave/izročitve v trgovalni knjigi

  Glej predlogo CR SETT. |
| 520 | 1.3   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

  Člen 92(3)(b)(i), (c)(i) in (iii) ter člen 92(4)(b) CRR. |
| 530 | 1.3.1   Znesek izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, izračunan po standardiziranih pristopih (SA) |
| 540 | 1.3.1.1   Dolžniški instrumenti, s katerimi se trguje na borzi

  Predloga MKR SA TDI na ravni vseh valut. |
| 550 | 1.3.1.2   Lastniški finančni instrumenti

  Predloga MKR SA EQU na ravni vseh nacionalnih trgov. |
| 560 | 1.3.1.3   Tuje valute

  Glej predlogo MKR SA FX. |
| 570 | 1.3.1.4   Blago

  Glej predlogo MKR SA COM. |
| 580 | 1.3.2   Znesek izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, izračunan z uporabo notranjih modelov (IM)

  Glej predlogo MKR IM. |
| 590 | 1.4   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA OPERATIVNO TVEGANJE (OpR)

  Člen 92(3)(e) in (4)(b) CRR.
  Za investicijska podjetja v skladu s členi 95(2), 96(2) in 98 CRR je ta element enak nič. |
| 600 | 1.4.1   OpR enostavni pristop (BIA)

  Glej predlogo OPR. |
| 610 | 1.4.2   OpR standardizirani (STA)/alternativni standardizirani (ASA) pristop

  Glej predlogo OPR. |
| 620 | 1.4.3   OpR napredni pristopi za merjenje (AMA)

  Glej predlogo OPR. |
| 630 | 1.5   DODATNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU ZARADI STALNIH SPLOŠNIH STROŠKOV

  Člena 95(2) in 96(2), člen 97 in člen 98(1)(a) CRR.
  Samo za investicijska podjetja v skladu s členoma 95(2) in 96(2) ter členom 98 CRR. Glej tudi člen 97 CRR.
  Investicijska podjetja iz člena 96 CRR sporočijo znesek iz člena 97, ki se pomnoži z 12,5.
  Investicijska podjetja iz člena 95 CRR sporočijo naslednje:






  — | če je znesek iz člena 95(2)(a) CRR večji od zneska iz člena 95(2)(b) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, enak nič; |

Vrstica

Pravna podlaga in navodila

010

1.   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(3) ter členi 95, 96 in 98 CRR.

020

1*   Od tega: investicijska podjetja v skladu z odstavkom 2 člena 95 in členom 98 CRR

Za investicijska podjetja v skladu s členom 95(2) in členom 98 CRR.

030

1**   Od tega: investicijska podjetja v skladu z odstavkom 2 člena 96 in členom 97 CRR

Za investicijska podjetja v skladu s členom 96(2) in členom 97 CRR.

040

1.1   ZNESKI TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE IN TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI TER PROSTE IZROČITVE

Člen 92(3)(a) in (f) CRR.

050

1.1.1   Standardizirani pristop (SA)

Predlogi CR SA in SEC SA na ravni celotnih izpostavljenosti.

060

1.1.1.1.   Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa brez pozicij v listinjenju

Predloga CR SA na ravni celotnih izpostavljenosti. Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa so kategorije, navedene v členu 112 CRR, brez pozicij v listinjenju.

070

1.1.1.1.01   Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank

Glej predlogo CR SA

080

1.1.1.1.02   Izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav

Glej predlogo CR SA

090

1.1.1.1.03   Izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja

Glej predlogo CR SA

100

1.1.1.1.04   Izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank

Glej predlogo CR SA

110

1.1.1.1.05   Izpostavljenosti do mednarodnih organizacij

Glej predlogo CR SA

120

1.1.1.1.06   Izpostavljenosti do institucij

Glej predlogo CR SA

130

1.1.1.1.07   Izpostavljenosti do podjetij

Glej predlogo CR SA

140

1.1.1.1.08   Izpostavljenosti na drobno

Glej predlogo CR SA

150

1.1.1.1.09   Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine

Glej predlogo CR SA

160

1.1.1.1.10   Neplačane izpostavljenosti

Glej predlogo CR SA

170

1.1.1.1.11   Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

Glej predlogo CR SA

180

1.1.1.1.12   Krite obveznice

Glej predlogo CR SA

190

1.1.1.1.13   Terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

Glej predlogo CR SA

200

1.1.1.1.14   Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)

Glej predlogo CR SA

210

1.1.1.1.15   Lastniški instrumenti

Glej predlogo CR SA

211

1.1.1.1.16   Druge postavke

Glej predlogo CR SA

220

1.1.1.2   Pozicije v listinjenju, standardizirani pristop

Predloga CR SEC SA na ravni vseh vrst listinjenja.

230

1.1.1.2.*   Od tega: relistinjenje

Predloga CR SEC SA na ravni vseh vrst listinjenja.

240

1.1.2   Pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB)

250

1.1.2.1   Pristopi IRB, kadar se ne uporabljajo lastne ocene LGD ali konverzijski faktorji

Predloga CR IRB na ravni celotne izpostavljenosti (kadar se ne uporabljajo lastne ocene LGD in/ali kreditni konverzijski faktor).

260

1.1.2.1.01   Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralne banke

Glej predlogo CR IRB.

270

1.1.2.1.02   Izpostavljenosti do institucij

Glej predlogo CR IRB.

280

1.1.2.1.03   Izpostavljenosti do podjetij – MSP

Glej predlogo CR IRB.

290

1.1.2.1.04   Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji

Glej predlogo CR IRB.

300

1.1.2.1.05   Izpostavljenosti do podjetij – Drugo

Glej predlogo CR IRB.

310

1.1.2.2   Pristopi IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijski faktorji

Predloga CR IRB na ravni celotne izpostavljenosti (kadar se uporabljajo lastne ocene LGD in/ali kreditni konverzijski faktor).

320

1.1.2.2.01   Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank

Glej predlogo CR IRB.

330

1.1.2.2.02   Izpostavljenosti do institucij

Glej predlogo CR IRB.

340

1.1.2.2.03   Izpostavljenosti do podjetij – MSP

Glej predlogo CR IRB.

350

1.1.2.2.04   Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji

Glej predlogo CR IRB.

360

1.1.2.2.05   Izpostavljenosti do podjetij – Drugo

Glej predlogo CR IRB.

370

1.1.2.2.06   Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičninami MSP

Glej predlogo CR IRB.

380

1.1.2.2.07   Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičninami podjetij, ki niso MSP

Glej predlogo CR IRB.

390

1.1.2.2.08   Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se

Glej predlogo CR IRB.

400

1.1.2.2. 09   Izpostavljenosti na drobno – Druga MSP

Glej predlogo CR IRB.

410

1.1.2.2.10   Izpostavljenosti na drobno – Druga podjetja, ki niso MSP

Glej predlogo CR IRB.

420

1.1.2.3   Lastniški instrumenti po pristopu IRB

Glej predlogo CR EQU IRB.

430

1.1.2.4   Pozicije v listinjenju po pristopu IRB

Predloga CR SEC IRB na ravni vseh vrst listinjenja.

440

1.1.2.4*   Od tega: relistinjenje

Predloga CR SEC IRB na ravni vseh vrst listinjenja.

450

1.1.2.5   Druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti

Znesek, ki se sporoči, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu s členom 156 CRR.

460

1.1.3   Znesek izpostavljenosti tveganjem za prispevke v jamstveni sklad CNS

Členi 307 do 309 CRR.

490

1.2   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM PORAVNAVE/IZROČITVE

Člen 92(3)(c)(ii) in člen 92(4)(b) CRR.

500

1.2.1   Tveganje poravnave/izročitve v netrgovalni knjigi

Glej predlogo CR SETT.

510

1.2.2   Tveganje poravnave/izročitve v trgovalni knjigi

Glej predlogo CR SETT.

520

1.3   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

Člen 92(3)(b)(i), (c)(i) in (iii) ter člen 92(4)(b) CRR.

530

1.3.1   Znesek izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, izračunan po standardiziranih pristopih (SA)

540

1.3.1.1   Dolžniški instrumenti, s katerimi se trguje na borzi

Predloga MKR SA TDI na ravni vseh valut.

550

1.3.1.2   Lastniški finančni instrumenti

Predloga MKR SA EQU na ravni vseh nacionalnih trgov.

560

1.3.1.3   Tuje valute

Glej predlogo MKR SA FX.

570

1.3.1.4   Blago

Glej predlogo MKR SA COM.

580

1.3.2   Znesek izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, izračunan z uporabo notranjih modelov (IM)

Glej predlogo MKR IM.

590

1.4   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA OPERATIVNO TVEGANJE (OpR)

Člen 92(3)(e) in (4)(b) CRR.

Za investicijska podjetja v skladu s členi 95(2), 96(2) in 98 CRR je ta element enak nič.

600

1.4.1   OpR enostavni pristop (BIA)

Glej predlogo OPR.

610

1.4.2   OpR standardizirani (STA)/alternativni standardizirani (ASA) pristop

Glej predlogo OPR.

620

1.4.3   OpR napredni pristopi za merjenje (AMA)

Glej predlogo OPR.

630

1.5   DODATNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU ZARADI STALNIH SPLOŠNIH STROŠKOV

Člena 95(2) in 96(2), člen 97 in člen 98(1)(a) CRR.

Samo za investicijska podjetja v skladu s členoma 95(2) in 96(2) ter členom 98 CRR. Glej tudi člen 97 CRR.

Investicijska podjetja iz člena 96 CRR sporočijo znesek iz člena 97, ki se pomnoži z 12,5.

Investicijska podjetja iz člena 95 CRR sporočijo naslednje:

—

če je znesek iz člena 95(2)(a) CRR večji od zneska iz člena 95(2)(b) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, enak nič;

| — | če je znesek iz člena 95(2)(b) CRR večji od zneska iz člena 95(2)(a) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, enak prvemu znesku, zmanjšanemu za drugi znesek. |
| --- | --- |

—

če je znesek iz člena 95(2)(b) CRR večji od zneska iz člena 95(2)(a) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, enak prvemu znesku, zmanjšanemu za drugi znesek.

640

1.6   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA PRILAGODITEV KREDITNEGA VREDNOTENJA

Člen 92(3)(d) CRR. Glej predlogo CVA.

650

1.6.1   Napredna metoda

Kapitalske zahteve za tveganje za prilagoditev kreditnega vrednotenja v skladu s členom 383 CRR. Glej predlogo CVA.

660

1.6.2   Standardizirana metoda

Kapitalske zahteve za tveganje za prilagoditev kreditnega vrednotenja v skladu s členom 384 CRR. Glej predlogo CVA.

670

1.6.3.   Na podlagi OEM

Kapitalske zahteve za tveganje za prilagoditev kreditnega vrednotenja v skladu s členom 385 CRR. Glej predlogo CVA.

680

1.7   ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM V ZVEZI Z VELIKIMI IZPOSTAVLJENOSTMI V TRGOVALNI KNJIGI

Člen 92(3)(b)(ii) ter členi 395 do 401 CRR.

690

1.8   DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Členi 3, 458 in 459 CRR ter zneski izpostavljenosti tveganjem, ki jih ni mogoče razvrstiti v nobeno od postavk 1.1 do 1.7.

Institucije sporočijo zneske, ki morajo biti v skladu z naslednjim:

| | strožjimi bonitetnimi zahtevami, ki jih določi Komisija, v skladu s členoma 458 in 459 CRR; |
| --- | --- |

strožjimi bonitetnimi zahtevami, ki jih določi Komisija, v skladu s členoma 458 in 459 CRR;

| | dodatnim zneskom izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 3 CRR. |
| --- | --- |

dodatnim zneskom izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 3 CRR.

Ta postavka ni povezana s predlogo s podrobnostmi.

710

1.8.2   Od tega: dodatne strožje bonitetne zahteve na podlagi člena 458

Člen 458 CRR.

720

1.8.2*   Od tega: zahteve za velike izpostavljenosti

Člen 458 CRR.

730

1.8.2**   Od tega: zaradi spremenjenih uteži tveganja, usmerjenih na nepremičninske balone v sektorju stanovanjskih in poslovnih nepremičnin

Člen 458 CRR.

740

1.8.2***   Od tega: zaradi izpostavljenosti znotraj finančnega sektorja

Člen 458 CRR.

750

1.8.3   Od tega: dodatne strožje bonitetne zahteve na podlagi člena 459

Člen 459 CRR.

760

1.8.4   Od tega: dodatni znesek izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 3 CRR

Člen 3 CRR.

Sporočiti je treba dodaten znesek izpostavljenosti tveganjem. Vključeni so le dodatni zneski (če ima na primer izpostavljenost 100 utež tveganja 20 % in institucije uporabijo utež tveganja 50 % na podlagi člena 3 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 30).

1.4   C 03.00 – KAPITALSKI KOLIČNIKI IN RAVNI KAPITALA (CA3)

1.4.1   Navodila za posamezne pozicije

| Vrstice |
| --- |
| 010 | 1   Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 92(2)(a) CRR.
  Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala je navadni lastniški temeljni kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju. |
| 020 | 2   Presežek (+)/primanjkljaj (–) navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(a) CRR (4,5 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika. |
| 030 | 3   Količnik temeljnega kapitala

  Člen 92(2)(b) CRR.
  Količnik temeljnega kapitala je temeljni kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju. |
| 040 | 4   Presežek (+)/primanjkljaj (–) temeljnega kapitala

  V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja temeljnega kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(b) CRR (6 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika. |
| 050 | 5   Količnik skupnega kapitala

  Člen 92(2)(c) CRR.
  Količnik skupnega kapitala je kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju. |
| 060 | 6   Presežek (+)/primanjkljaj (–) skupnega kapitala

  V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(c) CRR (8 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika. |
| 070 | Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II

  Člen 92(2)(a) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
  To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| 080 | Ciljni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II

  Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
  To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| 090 | Količnik temeljnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II

  Člen 92(2)(b) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
  To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik temeljnega kapitala. |
| 100 | Ciljni količnik temeljnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II

  Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
  To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik temeljnega kapitala. |
| 110 | Količnik skupnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II

  Člen 92(2)(c) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
  To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik skupnega kapitala. |
| 120 | Ciljni količnik skupnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II

  Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
  To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik skupnega kapitala. |

Vrstice

010

1   Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 92(2)(a) CRR.

Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala je navadni lastniški temeljni kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju.

020

2   Presežek (+)/primanjkljaj (–) navadnega lastniškega temeljnega kapitala

V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(a) CRR (4,5 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika.

030

3   Količnik temeljnega kapitala

Člen 92(2)(b) CRR.

Količnik temeljnega kapitala je temeljni kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju.

040

4   Presežek (+)/primanjkljaj (–) temeljnega kapitala

V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja temeljnega kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(b) CRR (6 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika.

050

5   Količnik skupnega kapitala

Člen 92(2)(c) CRR.

Količnik skupnega kapitala je kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju.

060

6   Presežek (+)/primanjkljaj (–) skupnega kapitala

V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(c) CRR (8 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika.

070

Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II

Člen 92(2)(a) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.

To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

080

Ciljni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II

Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.

To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

090

Količnik temeljnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II

Člen 92(2)(b) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.

To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik temeljnega kapitala.

100

Ciljni količnik temeljnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II

Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.

To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik temeljnega kapitala.

110

Količnik skupnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II

Člen 92(2)(c) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.

To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik skupnega kapitala.

120

Ciljni količnik skupnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II

Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.

To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik skupnega kapitala.

1.5   C 04.00 – POJASNJEVALNE POSTAVKE (CA4)

1.5.1   Navodila za posamezne pozicije

| Vrstice |
| --- |
| 010 | 1.   Odložene terjatve za davek skupaj

  Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku, ki se poroča v zadnji potrjeni/revidirani računovodski bilanci stanja. |
| 020 | 1.1   Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček

  Člen 39 CRR.
  Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček in se zato zanje uporabi utež tveganja. |
| 030 | 1.2   Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

  Člen 36(1)(c) in člen 38 CRR.
  Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, vendar ne izhajajo iz začasnih razlik, zaradi česar se zanje ne uporabi noben prag (to pomeni, da so v celoti odbite od navadnega lastniškega temeljnega kapitala). |
| 040 | 1.3   Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

  Člen 36(1)(c), člen 38 in člen 48(1)(a) CRR.
  Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, zaradi česar se za njihov odbitek od navadnega lastniškega temeljnega kapitala uporabita praga 10 % in 17,65 % iz člena 48 CRR. |
| 050 | 2   Odložene obveznosti za davek skupaj

  Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku, ki se poroča v zadnji potrjeni/revidirani računovodski bilanci stanja. |
| 060 | 2.1   Odložene obveznosti za davek, ki se ne odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček

  Člen 38(3) in (4) CRR.
  Odložene obveznosti za davek, za katere pogoji iz člena 38(3) in (4) CRR niso izpolnjeni. Zato ta postavka vključuje odložene obveznosti za davek, ki zmanjšujejo znesek dobrega imena, drugih neopredmetenih sredstev ali sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih je treba odbiti, poročane v postavkah 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 oziroma 1.1.1.14.2. |
| 070 | 2.2   Odložene obveznosti za davek, ki se odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček

  Člen 38 CRR. |
| 080 | 2.2.1   Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

  Člen 38(3), (4) in (5) CRR.
  Odložene obveznosti za davek, s katerimi se lahko zmanjša znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, v skladu s členom 38(3) in (4) CRR, in niso razporejene na odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5) CRR. |
| 090 | 2.2.2   Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

  Člen 38(3), (4) in (5) CRR.
  Odložene obveznosti za davek, s katerimi se lahko zmanjša znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, v skladu s členom 38(3) in (4) CRR, in so razporejene na odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5) CRR. |
| 100 | 3.   Presežek (+) ali primanjkljaj (–) popravkov zaradi kreditnega tveganja, dodatnih prilagoditev vrednosti in drugih zmanjšanj kapitala na pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki niso neplačane, izračunan po pristopu IRB

  Člen 36(1)(d), člen 62(d) ter člena 158 in 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 110 | 3.1   Skupaj popravki zaradi kreditnega tveganja, dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala, izračunani za vključitev v izračun zneska pričakovane izgube

  Člen 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 120 | 3.1.1   Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

  Člen 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 130 | 3.1.2   Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

  Člen 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 131 | 3.1.3   Dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala

  Členi 34, 110 in 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 140 | 3.2   Skupaj izračunane pričakovane izgube

  Člen 158(5), (6) in (10) ter člen 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. Poroča se le pričakovana izguba, povezana z izpostavljenostmi, ki niso neplačane. |
| 145 | 4   Presežek (+) ali primanjkljaj (–) posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja na pričakovane izgube za neplačane izpostavljenosti, izračunan po pristopu IRB

  Člen 36(1)(d), člen 62(d) ter člena 158 in 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 150 | 4.1   Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja in pozicije, ki so obravnavane podobno

  Člen 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. |
| 155 | 4.2   Skupaj izračunane pričakovane izgube

  Člen 158(5), (6) in (10) ter člen 159 CRR.
  To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. Poroča se le pričakovana izguba, povezana z neplačanimi izpostavljenostmi. |
| 160 | 5   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za presežek rezervacij, sprejemljivih kot dodatni kapital

  Člen 62(d) CRR.
  Za institucije, ki uporabljajo pristop IRB, je v skladu s členom 62(d) CRR presežni znesek rezervacij (za pričakovane izgube), sprejemljivih za vključitev v dodatni kapital, omejen na 0,6 % zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih na podlagi pristopa IRB.
  Znesek, ki se poroča v tej postavki, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar pomeni, da ni pomnožen z 0,6 %) in je osnova za izračun zgornje meje. |
| 170 | 6   Skupaj bruto rezervacije, sprejemljive za vključitev v dodatni kapital

  Člen 62(c) CRR.
  Ta postavka vključuje splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki so sprejemljivi za vključitev v dodatni kapital, pred uporabo zgornje meje.
  V znesku, ki se poroča, so upoštevani davčni učinki. |
| 180 | 7   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za rezervacije, sprejemljive kot dodatni kapital

  Člen 62(c) CRR.
  V skladu s členom 62(c) CRR so popravki zaradi kreditnega tveganja, sprejemljivi za vključitev v dodatni kapital, omejeni na 1,25 % zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti.
  Znesek, ki se poroča v tej postavki, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar pomeni, da ni pomnožen z 1,25 %) in je osnova za izračun zgornje meje. |
| 190 | 8   Prag za neodbite deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

  Člen 46(1)(a) CRR.
  Ta postavka vključuje prag, do katerega se deleži v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ne odbijejo. Znesek se izračuna s seštetjem vseh postavk, ki so osnova praga, tako dobljena vsota pa se nato zmnoži z 10 %. |
| 200 | 9   10-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 48(1)(a) in (b) CRR.
  Postavka vključuje prag 10 % za deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, ter za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik.
  Znesek se izračuna s seštetjem vseh postavk, ki so osnova praga, tako dobljena vsota pa se nato zmnoži z 10 %. |
| 210 | 10   17,65-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala

  Člen 48(1) CRR.
  Postavka vključuje prag 17,65 % za deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, ter za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ki se uporabi po 10-odstotnem pragu.
  Prag se izračuna tako, da pripoznani znesek obeh postavk ne sme preseči 15 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se izračuna po vseh odbitkih in ne vključuje prilagoditev zaradi prehodnih določb. |
| 225 | 11.1   Sprejemljiv kapital za namene kvalificiranih deležev zunaj finančnega sektorja

  Člen 4(1)(71)(a) CRR. |
| 226 | 11.2   Sprejemljiv kapital za namene velikih izpostavljenosti

  Člen 4(1)(71)(b) CRR. |
| 230 | 12   Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

  Členi 44 do 46 in 49 CRR. |
| 240 | 12.1   Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

  Členi 44, 45, 46 in 49 CRR. |
| 250 | 12.1.1   Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

  Členi 44, 46 in 49 CRR.
  Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:






  a) | pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj; |

Vrstice

010

1.   Odložene terjatve za davek skupaj

Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku, ki se poroča v zadnji potrjeni/revidirani računovodski bilanci stanja.

020

1.1   Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček

Člen 39 CRR.

Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček in se zato zanje uporabi utež tveganja.

030

1.2   Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

Člen 36(1)(c) in člen 38 CRR.

Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, vendar ne izhajajo iz začasnih razlik, zaradi česar se zanje ne uporabi noben prag (to pomeni, da so v celoti odbite od navadnega lastniškega temeljnega kapitala).

040

1.3   Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

Člen 36(1)(c), člen 38 in člen 48(1)(a) CRR.

Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, zaradi česar se za njihov odbitek od navadnega lastniškega temeljnega kapitala uporabita praga 10 % in 17,65 % iz člena 48 CRR.

050

2   Odložene obveznosti za davek skupaj

Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku, ki se poroča v zadnji potrjeni/revidirani računovodski bilanci stanja.

060

2.1   Odložene obveznosti za davek, ki se ne odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček

Člen 38(3) in (4) CRR.

Odložene obveznosti za davek, za katere pogoji iz člena 38(3) in (4) CRR niso izpolnjeni. Zato ta postavka vključuje odložene obveznosti za davek, ki zmanjšujejo znesek dobrega imena, drugih neopredmetenih sredstev ali sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih je treba odbiti, poročane v postavkah 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 oziroma 1.1.1.14.2.

070

2.2   Odložene obveznosti za davek, ki se odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček

Člen 38 CRR.

080

2.2.1   Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

Člen 38(3), (4) in (5) CRR.

Odložene obveznosti za davek, s katerimi se lahko zmanjša znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, v skladu s členom 38(3) in (4) CRR, in niso razporejene na odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5) CRR.

090

2.2.2   Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik

Člen 38(3), (4) in (5) CRR.

Odložene obveznosti za davek, s katerimi se lahko zmanjša znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, v skladu s členom 38(3) in (4) CRR, in so razporejene na odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5) CRR.

100

3.   Presežek (+) ali primanjkljaj (–) popravkov zaradi kreditnega tveganja, dodatnih prilagoditev vrednosti in drugih zmanjšanj kapitala na pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki niso neplačane, izračunan po pristopu IRB

Člen 36(1)(d), člen 62(d) ter člena 158 in 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

110

3.1   Skupaj popravki zaradi kreditnega tveganja, dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala, izračunani za vključitev v izračun zneska pričakovane izgube

Člen 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

120

3.1.1   Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

Člen 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

130

3.1.2   Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

Člen 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

131

3.1.3   Dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala

Členi 34, 110 in 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

140

3.2   Skupaj izračunane pričakovane izgube

Člen 158(5), (6) in (10) ter člen 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. Poroča se le pričakovana izguba, povezana z izpostavljenostmi, ki niso neplačane.

145

4   Presežek (+) ali primanjkljaj (–) posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja na pričakovane izgube za neplačane izpostavljenosti, izračunan po pristopu IRB

Člen 36(1)(d), člen 62(d) ter člena 158 in 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

150

4.1   Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja in pozicije, ki so obravnavane podobno

Člen 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.

155

4.2   Skupaj izračunane pričakovane izgube

Člen 158(5), (6) in (10) ter člen 159 CRR.

To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. Poroča se le pričakovana izguba, povezana z neplačanimi izpostavljenostmi.

160

5   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za presežek rezervacij, sprejemljivih kot dodatni kapital

Člen 62(d) CRR.

Za institucije, ki uporabljajo pristop IRB, je v skladu s členom 62(d) CRR presežni znesek rezervacij (za pričakovane izgube), sprejemljivih za vključitev v dodatni kapital, omejen na 0,6 % zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih na podlagi pristopa IRB.

Znesek, ki se poroča v tej postavki, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar pomeni, da ni pomnožen z 0,6 %) in je osnova za izračun zgornje meje.

170

6   Skupaj bruto rezervacije, sprejemljive za vključitev v dodatni kapital

Člen 62(c) CRR.

Ta postavka vključuje splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki so sprejemljivi za vključitev v dodatni kapital, pred uporabo zgornje meje.

V znesku, ki se poroča, so upoštevani davčni učinki.

180

7   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za rezervacije, sprejemljive kot dodatni kapital

Člen 62(c) CRR.

V skladu s členom 62(c) CRR so popravki zaradi kreditnega tveganja, sprejemljivi za vključitev v dodatni kapital, omejeni na 1,25 % zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

Znesek, ki se poroča v tej postavki, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar pomeni, da ni pomnožen z 1,25 %) in je osnova za izračun zgornje meje.

190

8   Prag za neodbite deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 46(1)(a) CRR.

Ta postavka vključuje prag, do katerega se deleži v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ne odbijejo. Znesek se izračuna s seštetjem vseh postavk, ki so osnova praga, tako dobljena vsota pa se nato zmnoži z 10 %.

200

9   10-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 48(1)(a) in (b) CRR.

Postavka vključuje prag 10 % za deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, ter za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik.

Znesek se izračuna s seštetjem vseh postavk, ki so osnova praga, tako dobljena vsota pa se nato zmnoži z 10 %.

210

10   17,65-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 48(1) CRR.

Postavka vključuje prag 17,65 % za deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, ter za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ki se uporabi po 10-odstotnem pragu.

Prag se izračuna tako, da pripoznani znesek obeh postavk ne sme preseči 15 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se izračuna po vseh odbitkih in ne vključuje prilagoditev zaradi prehodnih določb.

225

11.1   Sprejemljiv kapital za namene kvalificiranih deležev zunaj finančnega sektorja

Člen 4(1)(71)(a) CRR.

226

11.2   Sprejemljiv kapital za namene velikih izpostavljenosti

Člen 4(1)(71)(b) CRR.

230

12   Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

Členi 44 do 46 in 49 CRR.

240

12.1   Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Členi 44, 45, 46 in 49 CRR.

250

12.1.1   Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Členi 44, 46 in 49 CRR.

Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:

a)

pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj;

| b) | zneskov v zvezi z naložbami, za katere se uporablja katera koli druga možnost iz člena 49, in |
| --- | --- |

b)

zneskov v zvezi z naložbami, za katere se uporablja katera koli druga možnost iz člena 49, in

| c) | deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR. |
| --- | --- |

c)

deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR.

260

12.1.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 45 CRR.

V skladu s členom 45 CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

270

12.2   Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.

280

12.2.1   Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.

Znesek, ki se poroča, je posredni delež v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.

Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR, niso vključeni.

290

12.2.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(114) in člen 45 CRR.

V skladu s členom 45(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

291

12.3.1   Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.

292

12.3.2   Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.

293

12.3.3   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(126) in člen 45 CRR.

300

13   Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

Členi 58 do 60 CRR.

310

13.1   Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člena 58 in 59 ter člen 60(2) CRR.

320

13.1.1   Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 58 in člen 60(2) CRR.

Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:

| a) | pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj, in |
| --- | --- |

a)

pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj, in

| b) | deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR. |
| --- | --- |

b)

deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR.

330

13.1.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 59 CRR.

V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

340

13.2   Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.

350

13.2.1   Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.

Znesek, ki se poroča, je posredni delež v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.

Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR, niso vključeni.

360

13.2.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(114) in člen 59 CRR.

V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

361

13.3   Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.

362

13.3.1   Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.

363

13.3.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(126) in člen 59 CRR.

370

14.   Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

Členi 68 do 70 CRR.

380

14.1   Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člena 68 in 69 ter člen 70(2) CRR.

390

14.1.1   Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 68 in člen 70(2) CRR.

Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:

| a) | pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj, in |
| --- | --- |

a)

pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj, in

| b) | deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR. |
| --- | --- |

b)

deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR.

400

14.1.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 69 CRR.

V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

410

14.2   Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.

420

14.2.1   Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.

Znesek, ki se poroča, je posredni delež v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.

Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR, niso vključeni.

430

14.2.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(114) in člen 69 CRR.

V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

431

14.3   Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.

432

14.3.1   Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.

433

14.3.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(126) in člen 69 CRR.

440

15   Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

Členi 44, 45, 47 in 49 CRR.

450

15.1   Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Členi 44, 45, 47 in 49 CRR.

460

15.1.1   Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Členi 44, 45, 47 in 49 CRR.

Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, razen:

| a) | pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj; |
| --- | --- |

a)

pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj;

| b) | zneskov v zvezi z naložbami, za katere se uporablja katera koli druga možnost iz člena 49, in |
| --- | --- |

b)

zneskov v zvezi z naložbami, za katere se uporablja katera koli druga možnost iz člena 49, in

| c) | deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR. |
| --- | --- |

c)

deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR.

470

15.1.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 45 CRR.

V skladu s členom 45(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

480

15.2   Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.

490

15.2.1   Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.

Znesek, ki se poroča, so posredni deleži v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.

Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR, niso vključeni.

500

15.2.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(114) in člen 45 CRR.

V skladu s členom 45(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

501

15.3   Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.

502

15.3.1   Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.

503

15.3.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(126) in člen 45 CRR.

510

16   Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

Člena 58 in 59 CRR.

520

16.1   Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člena 58 in 59 CRR.

530

16.1.1   Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 58 CRR.

Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, razen:

| a) | pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj (člen 56(d)), in |
| --- | --- |

a)

pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj (člen 56(d)), in

| b) | deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR. |
| --- | --- |

b)

deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR.

540

16.1.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 59 CRR.

V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

550

16.2   Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.

560

16.2.1   Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.

Znesek, ki se poroča, so posredni deleži v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.

Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR, niso vključeni.

570

16.2.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicije v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(114) in člen 59 CRR.

V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

571

16.3   Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.

572

16.3.1   Bruto sintetični v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.

573

16.3.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(126) in člen 59 CRR.

580

17   Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije

Člena 68 in 69 CRR.

590

17.1   Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člena 68 in 69 CRR.

600

17.1.1   Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 68 CRR.

Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, razen:

| a) | pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj (člen 66(d)), in |
| --- | --- |

a)

pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj (člen 66(d)), in

| b) | deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR. |
| --- | --- |

b)

deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR.

610

17.1.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 69 CRR.

V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

620

17.2   Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.

630

17.2.1   Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.

Znesek, ki se poroča, so posredni deleži v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.

Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR, niso vključeni.

640

17.2.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(114) in člen 69 CRR.

V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.

641

17.3   Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.

642

17.3.1   Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.

643

17.3.2   (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj

Člen 4(1)(126) in člen 69 CRR.

650

18   Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije

Člen 46(4), člen 48(4) in člen 49(4) CRR.

660

19   Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega temeljnega kapitala institucije

Člen 60(4) CRR.

670

20   Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega kapitala institucije

Člen 70(4) CRR.

680

21   Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, z začasno opustitvijo

Člen 79 CRR.

Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.

Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 12.1.

690

22   Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, z začasno opustitvijo

Člen 79 CRR.

Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.

Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 15.1.

700

23   Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, z začasno opustitvijo

Člen 79 CRR.

Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.

Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 13.1.

710

24   Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, z začasno opustitvijo

Člen 79 CRR.

Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.

Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 16.1.

720

25   Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, z začasno opustitvijo

Člen 79 CRR.

Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.

Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 14.1.

730

26   Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, z začasno opustitvijo

Člen 79 CRR.

Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.

Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 17.1.

740

27   Zahteva po skupnem blažilniku

Člen 128(6) direktive o kapitalskih zahtevah.

750

Varovalni kapitalski blažilnik

Člen 128(1) in člen 129 direktive o kapitalskih zahtevah.

V skladu s členom 129(1) je varovalni kapitalski blažilnik dodaten znesek navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ker je stopnja varovalnega kapitalskega blažilnika v višini 2,5 % stalna, se znesek poroča v tem polju.

760

Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice

Člen 458(2)(d)(iv) CRR.

V tem polju se poroča znesek varovalnega blažilnika zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice, ki se lahko v skladu s členom 458 CRR zahteva poleg varovalnega kapitalskega blažilnika.

770

Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik

Člen 128(2) ter členi 130 in 135 do 140 direktive o kapitalskih zahtevah.

780

Blažilnik sistemskih tveganj

Člen 128(5) ter člena 133 in 134 direktive o kapitalskih zahtevah.

790

Blažilnik za sistemsko pomembne institucije

Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.

Institucije poročajo znesek blažilnika za sistemsko pomembne institucije, ki se uporablja na konsolidirani podlagi.

800

Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije

Člen 128(3) in člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.

810

Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije

Člen 128(4) in člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.

820

28   Kapitalske zahteve v zvezi s prilagoditvami v okviru stebra II

Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah.

Če pristojni organ odloči, da mora institucija izračunati dodatne kapitalske zahteve zaradi stebra II, se navedene dodatne kapitalske zahteve poročajo v tem polju.

830

29   Ustanovni kapital

Členi 12 in 28 do 31 direktive o kapitalskih zahtevah ter člen 93 CRR.

840

30   Kapital na podlagi stalnih splošnih stroškov

Člen 96(2)(b), člen 97 in člen 98(1)(a) CRR.

850

31   Tuje originalne izpostavljenosti

Informacije, ki so potrebne za izračun praga za poročanje v zvezi s predlogo CR GB v skladu s členom 5(a)(4) ITS. Prag se izračuna na podlagi originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja.

Izpostavljenosti se obravnavajo kot domače, kadar gre za izpostavljenosti do nasprotnih strank v državi članici, v kateri se nahaja institucija.

860

32   Skupaj originalne izpostavljenosti

Informacije, ki so potrebne za izračun praga za poročanje v zvezi s predlogo CR GB v skladu s členom 5(a)(4) ITS. Prag se izračuna na podlagi originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja.

Izpostavljenosti se obravnavajo kot domače, kadar gre za izpostavljenosti do nasprotnih strank v državi članici, v kateri se nahaja institucija.

870

Prilagoditve skupnega kapitala

Člen 500(4) CRR.

880

Kapital, v celoti prilagojen za prag iz sporazuma Basel I

Člen 500(1)(b) in (4) CRR.

890

Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I

Člen 500(1)(b) CRR.

900

Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I – alternativa po standardiziranem pristopu

Člen 500(2) in (3) CRR.

1.6   PREHODNE DOLOČBE IN INSTRUMENTI, ZA KATERE SE UPORABLJAJO PREDHODNA PRAVILA: INSTRUMENTI, KI NE TVORIJO DRŽAVNE POMOČI (CA5)

1.6.1   Splošne opombe

| 15. | V predlogi CA5 je povzet izračun kapitalskih sestavin in odbitkov, za katere veljajo prehodne določbe iz členov 465 do 491 CRR. |
| --- | --- |

15.

V predlogi CA5 je povzet izračun kapitalskih sestavin in odbitkov, za katere veljajo prehodne določbe iz členov 465 do 491 CRR.

| 16. | Predloga CA5 ima naslednjo strukturo:






  a. | v predlogi 5.1 so povzete skupne prilagoditve, ki jih je treba vnesti v različne sestavne dele kapitala (poročane v predlogi CA1 v skladu s končnimi določbami) zaradi uporabe prehodnih določb. Sestavine te razpredelnice so predstavljene kot ‚prilagoditve‘ različnih sestavnih delov kapitala v predlogi CA1, da se v sestavnih delih kapitala odražajo učinki prehodnih določb; |
| --- | --- | --- |

16.

Predloga CA5 ima naslednjo strukturo:

a.

v predlogi 5.1 so povzete skupne prilagoditve, ki jih je treba vnesti v različne sestavne dele kapitala (poročane v predlogi CA1 v skladu s končnimi določbami) zaradi uporabe prehodnih določb. Sestavine te razpredelnice so predstavljene kot ‚prilagoditve‘ različnih sestavnih delov kapitala v predlogi CA1, da se v sestavnih delih kapitala odražajo učinki prehodnih določb;

| b. | v predlogi 5.2 so navedene dodatne podrobnosti o izračunu navedenih instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila, ki ne tvorijo državne pomoči. |
| --- | --- |

b.

v predlogi 5.2 so navedene dodatne podrobnosti o izračunu navedenih instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila, ki ne tvorijo državne pomoči.

| 17. | Institucije v prvih štirih stolpcih poročajo prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala in znesek, ki ga je treba obravnavati kot tveganju prilagojena sredstva. Poleg tega morajo institucije v stolpcu 050 sporočiti veljavni odstotek, v stolpcu 060 pa sprejemljivi znesek brez upoštevanja prehodnih določb. |
| --- | --- |

17.

Institucije v prvih štirih stolpcih poročajo prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala in znesek, ki ga je treba obravnavati kot tveganju prilagojena sredstva. Poleg tega morajo institucije v stolpcu 050 sporočiti veljavni odstotek, v stolpcu 060 pa sprejemljivi znesek brez upoštevanja prehodnih določb.

| 18. | Institucije poročajo sestavine v predlogi CA5 le v obdobju veljavnosti prehodnih določb v skladu z delom 10 CRR. |
| --- | --- |

18.

Institucije poročajo sestavine v predlogi CA5 le v obdobju veljavnosti prehodnih določb v skladu z delom 10 CRR.

| 19. | V skladu z nekaterimi prehodnimi določbami je potreben odbitek od temeljnega kapitala. V tem primeru se preostali znesek odbitka ali odbitkov upošteva pri temeljnem kapitalu, v primeru dodatnega temeljnega kapitala, ki ni zadosten, da bi lahko pokril ta znesek, pa se presežek odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

19.

V skladu z nekaterimi prehodnimi določbami je potreben odbitek od temeljnega kapitala. V tem primeru se preostali znesek odbitka ali odbitkov upošteva pri temeljnem kapitalu, v primeru dodatnega temeljnega kapitala, ki ni zadosten, da bi lahko pokril ta znesek, pa se presežek odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

1.6.2   C 05.01 – Prehodne določbe (CA5.1)

| 20. | Institucije v razpredelnici 5.1 poročajo prehodne določbe za sestavne dele kapitala iz členov 465 do 491 CRR glede na uporabo končnih določb iz naslova II dela 2 CRR. |
| --- | --- |

20.

Institucije v razpredelnici 5.1 poročajo prehodne določbe za sestavne dele kapitala iz členov 465 do 491 CRR glede na uporabo končnih določb iz naslova II dela 2 CRR.

| 21. | Institucije v vrsticah 020 do 060 poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila. Vrednosti, ki jih je treba poročati v stolpcih 010 do 030 vrstice 060 predloge CA5.1, je mogoče pridobiti iz ustreznih odsekov predloge CA5.2. |
| --- | --- |

21.

Institucije v vrsticah 020 do 060 poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila. Vrednosti, ki jih je treba poročati v stolpcih 010 do 030 vrstice 060 predloge CA5.1, je mogoče pridobiti iz ustreznih odsekov predloge CA5.2.

| 22. | Institucije v vrsticah 070 do 092 poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede manjšinskih deležev ter instrumentov dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe (v skladu s členoma 479 in 480 CRR). |
| --- | --- |

22.

Institucije v vrsticah 070 do 092 poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede manjšinskih deležev ter instrumentov dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe (v skladu s členoma 479 in 480 CRR).

| 23. | Institucije od vrstice 100 naprej poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede nerealiziranih dobičkov in izgub, odbitkov ter dodatnih filtrov in odbitkov. |
| --- | --- |

23.

Institucije od vrstice 100 naprej poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede nerealiziranih dobičkov in izgub, odbitkov ter dodatnih filtrov in odbitkov.

| 24. | V nekaterih primerih lahko prehodni odbitki od navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala presegajo navadni lastniški temeljni kapital, dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital institucije. Če ta učinek izhaja iz prehodnih določb, se prikaže v ustreznih poljih predloge CA1. Prilagoditve v stolpcih predloge CA5 zato ne vključujejo učinkov prelivanja, če ni na voljo dovolj razpoložljivega kapitala. |
| --- | --- |

24.

V nekaterih primerih lahko prehodni odbitki od navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala presegajo navadni lastniški temeljni kapital, dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital institucije. Če ta učinek izhaja iz prehodnih določb, se prikaže v ustreznih poljih predloge CA1. Prilagoditve v stolpcih predloge CA5 zato ne vključujejo učinkov prelivanja, če ni na voljo dovolj razpoložljivega kapitala.

1.6.2.1   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala |
| 020 | Prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala |
| 030 | Prilagoditve dodatnega kapitala |
| 040 | Prilagoditve, vključene v tveganju prilagojena sredstva

  Stolpec 050 vključuje zadevni preostali znesek, tj. pred uporabo določb iz poglavja 2 ali 3 dela 3 CRR.
  Čeprav so stolpci 010 do 030 neposredno povezani s predlogo CA1, prilagoditve, vključene v tveganju prilagojena sredstva, niso neposredno povezane z zadevnimi predlogami za kreditno tveganje. Morebitne prilagoditve, ki izhajajo iz prehodnih določb glede tveganju prilagojenih sredstev, se neposredno vključijo v predlogo CR SA, CR IRB ali CR EQU IRB. Poleg tega se ti učinki poročajo v stolpcu 040 predloge CA5.1 Navedeni zneski so zato le pojasnjevalne postavke. |
| 050 | Veljavni odstotek |
| 060 | Sprejemljiv znesek brez prehodnih določb

  Stolpec 060 vključuje zneske posameznih instrumentov pred uporabo prehodnih določb, tj. osnovni znesek, potreben za izračun prilagoditev. |

Stolpci

010

Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala

020

Prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala

030

Prilagoditve dodatnega kapitala

040

Prilagoditve, vključene v tveganju prilagojena sredstva

Stolpec 050 vključuje zadevni preostali znesek, tj. pred uporabo določb iz poglavja 2 ali 3 dela 3 CRR.

Čeprav so stolpci 010 do 030 neposredno povezani s predlogo CA1, prilagoditve, vključene v tveganju prilagojena sredstva, niso neposredno povezane z zadevnimi predlogami za kreditno tveganje. Morebitne prilagoditve, ki izhajajo iz prehodnih določb glede tveganju prilagojenih sredstev, se neposredno vključijo v predlogo CR SA, CR IRB ali CR EQU IRB. Poleg tega se ti učinki poročajo v stolpcu 040 predloge CA5.1 Navedeni zneski so zato le pojasnjevalne postavke.

050

Veljavni odstotek

060

Sprejemljiv znesek brez prehodnih določb

Stolpec 060 vključuje zneske posameznih instrumentov pred uporabo prehodnih določb, tj. osnovni znesek, potreben za izračun prilagoditev.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | 1.   Skupaj prilagoditve

  V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih prilagoditev različnih vrst kapitala in tveganju prilagojenih zneskov, ki izhajajo iz teh prilagoditev. |
| 020 | 1.1   Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila

  Členi 483 do 491 CRR.
  V tej vrstici so navedeni skupni učinki instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila, po različnih vrstah kapitala. |
| 030 | 1.1.1   Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila: instrumenti, ki tvorijo državno pomoč

  Člen 483 CRR. |
| 040 | 1.1.1.1   Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za kapital v skladu z Direktivo 2006/48/ES

  Člen 483(1), (2), (4) in (6) CRR. |
| 050 | 1.1.1.2   Instrumenti, ki jih izdajo institucije s sedežem v državi članici, vključeni v program za gospodarsko prilagoditev

  Člen 483(1), (3), (5), (7) in (8) CRR. |
| 060 | 1.1.2   Instrumenti, ki ne tvorijo državne pomoči

  Zneski, ki se poročajo, se pridobijo iz stolpca 060 predloge CA5.2. |
| 070 | 1.2   Manjšinski deleži in ekvivalenti

  Člena 479 in 480 CRR.
  V tej vrstici so navedeni učinki prehodnih določb na manjšinske deleže, sprejemljive kot navaden lastniški temeljni kapital, kvalificirane instrumente temeljnega kapitala, sprejemljive kot konsolidirani dodatni temeljni kapital, in kvalificirani kapital, sprejemljiv kot konsolidirani dodatni kapital. |
| 080 | 1.2.1   Kapitalski instrumenti in postavke, ki se ne štejejo za manjšinske deleže

  Člen 479 CRR.
  Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je znesek, ki se uvrsti med konsolidacijske rezerve v skladu s prejšnjo zakonodajo. |
| 090 | 1.2.2   Prehodno pripoznanje manjšinskih deležev v konsolidiranem kapitalu

  Člena 84 in 480 CRR.
  Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb. |
| 091 | 1.2.3   Prehodno pripoznanje kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala v konsolidiranem kapitalu

  Člena 85 in 480 CRR.
  Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb. |
| 092 | 1.2.4   Prehodno pripoznanje kvalificiranega dodatnega kapitala v konsolidiranem kapitalu

  Člena 87 in 480 CRR.
  Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb. |
| 100 | 1.3   Druge prehodne prilagoditve

  Členi 467 do 478 in 481 CRR.
  V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih prilagoditev odbitka od različnih vrst kapitala, nerealiziranih dobičkov in izgub, dodatnih filtrov in odbitkov ter tveganju prilagojenih zneskov, ki izhajajo iz teh prilagoditev. |
| 110 | 1.3.1   Nerealizirani dobički in izgube

  Člena 467 in 468 CRR
  V tej vrstici so navedeni skupni učinki prehodnih določb na nerealizirane dobičke in izgube, merjene po pošteni vrednosti. |
| 120 | 1.3.1.1   Nerealizirani dobički

  Člen 468(1) CRR. |
| 130 | 1.3.1.2   Nerealizirane izgube

  Člen 467(1) CRR. |
| 133 | 1.3.1.3   Nerealizirani dobički iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo ‚razpoložljiv za prodajo‘ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU

  Člen 468 CRR. |
| 136 | 1.3.1.4   Nerealizirana izguba iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo ‚razpoložljiv za prodajo‘ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU

  Člen 467 CRR. |
| 138 | 1.3.1.5   Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi

  Člen 468 CRR. |
| 140 | 1.3.2   Odbitki

  Člen 36(1) in členi 469 do 478 CRR.
  V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih določb na odbitke. |
| 150 | 1.3.2.1.   Izgube tekočega poslovnega leta

  Člen 36(1)(a), člena 469(1)in 472(3) ter člen 478 CRR.
  Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(a) CRR.
  Kadar morajo podjetja odbiti le pomembne izgube:






  — | kadar je skupna vmesna neto izguba ‚pomembna‘, se preostali znesek v celoti odbije od temeljnega kapitala, ali |

Vrstice

010

1.   Skupaj prilagoditve

V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih prilagoditev različnih vrst kapitala in tveganju prilagojenih zneskov, ki izhajajo iz teh prilagoditev.

020

1.1   Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila

Členi 483 do 491 CRR.

V tej vrstici so navedeni skupni učinki instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila, po različnih vrstah kapitala.

030

1.1.1   Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila: instrumenti, ki tvorijo državno pomoč

Člen 483 CRR.

040

1.1.1.1   Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za kapital v skladu z Direktivo 2006/48/ES

Člen 483(1), (2), (4) in (6) CRR.

050

1.1.1.2   Instrumenti, ki jih izdajo institucije s sedežem v državi članici, vključeni v program za gospodarsko prilagoditev

Člen 483(1), (3), (5), (7) in (8) CRR.

060

1.1.2   Instrumenti, ki ne tvorijo državne pomoči

Zneski, ki se poročajo, se pridobijo iz stolpca 060 predloge CA5.2.

070

1.2   Manjšinski deleži in ekvivalenti

Člena 479 in 480 CRR.

V tej vrstici so navedeni učinki prehodnih določb na manjšinske deleže, sprejemljive kot navaden lastniški temeljni kapital, kvalificirane instrumente temeljnega kapitala, sprejemljive kot konsolidirani dodatni temeljni kapital, in kvalificirani kapital, sprejemljiv kot konsolidirani dodatni kapital.

080

1.2.1   Kapitalski instrumenti in postavke, ki se ne štejejo za manjšinske deleže

Člen 479 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je znesek, ki se uvrsti med konsolidacijske rezerve v skladu s prejšnjo zakonodajo.

090

1.2.2   Prehodno pripoznanje manjšinskih deležev v konsolidiranem kapitalu

Člena 84 in 480 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb.

091

1.2.3   Prehodno pripoznanje kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala v konsolidiranem kapitalu

Člena 85 in 480 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb.

092

1.2.4   Prehodno pripoznanje kvalificiranega dodatnega kapitala v konsolidiranem kapitalu

Člena 87 in 480 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb.

100

1.3   Druge prehodne prilagoditve

Členi 467 do 478 in 481 CRR.

V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih prilagoditev odbitka od različnih vrst kapitala, nerealiziranih dobičkov in izgub, dodatnih filtrov in odbitkov ter tveganju prilagojenih zneskov, ki izhajajo iz teh prilagoditev.

110

1.3.1   Nerealizirani dobički in izgube

Člena 467 in 468 CRR

V tej vrstici so navedeni skupni učinki prehodnih določb na nerealizirane dobičke in izgube, merjene po pošteni vrednosti.

120

1.3.1.1   Nerealizirani dobički

Člen 468(1) CRR.

130

1.3.1.2   Nerealizirane izgube

Člen 467(1) CRR.

133

1.3.1.3   Nerealizirani dobički iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo ‚razpoložljiv za prodajo‘ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU

Člen 468 CRR.

136

1.3.1.4   Nerealizirana izguba iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo ‚razpoložljiv za prodajo‘ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU

Člen 467 CRR.

138

1.3.1.5   Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi

Člen 468 CRR.

140

1.3.2   Odbitki

Člen 36(1) in členi 469 do 478 CRR.

V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih določb na odbitke.

150

1.3.2.1.   Izgube tekočega poslovnega leta

Člen 36(1)(a), člena 469(1)in 472(3) ter člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(a) CRR.

Kadar morajo podjetja odbiti le pomembne izgube:

—

kadar je skupna vmesna neto izguba ‚pomembna‘, se preostali znesek v celoti odbije od temeljnega kapitala, ali

| — | kadar skupna vmesna neto izguba v celoti ni ‚pomembna‘, se preostali znesek ne odbije. |
| --- | --- |

—

kadar skupna vmesna neto izguba v celoti ni ‚pomembna‘, se preostali znesek ne odbije.

160

1.3.2.2.   Neopredmetena sredstva

Člen 36(1)(b), člena 469(1) in 472(4) ter člen 478 CRR.

Pri določanju zneska neopredmetenih sredstev, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 37 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(b) CRR.

170

1.3.2.3.   Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik

Člen 36(1)(c), člena 469(1) in 472(5) ter člen 478 CRR.

Pri določanju zneska zgoraj navedenih odloženih terjatev za davek, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 38 CRR v zvezi z zmanjšanjem odloženih terjatev za davek za odložene obveznosti za davek.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek v skladu s členom 469(1)(c) CRR.

180

1.3.2.4.   Primanjkljaj rezervacij glede na pričakovane izgube po pristopu IRB

Člen 36(1)(d), člena 469(1) in 472(6) ter člen 478 CRR.

Pri določanju zneska zgoraj navedenega primanjkljaja rezervacij glede na pričakovane izgube po pristopu IRB, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 40 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(d) CRR.

190

1.3.2.5.   Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami

Člen 33(1)(e), člena 469(1) in 472(7) ter člena 473 in 478 CRR.

Pri določanju zneska zgoraj navedenih sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami institucije upoštevajo določbe člena 41 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(e) CRR.

194

1.3.2.5.*   od tega: uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19 – pozitivna postavka

Člen 473 CRR.

198

1.3.2.5.**   od tega: uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19 – negativna postavka

Člen 473 CRR.

200

1.3.2.6.   Lastni instrumenti

Člen 36(1)(f), člena 469(1) in 472(8) ter člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(f) CRR.

210

1.3.2.6.1   Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 36(1)(f), člena 469(1) in 472(8) ter člen 478 CRR.

Pri določanju zneska zgoraj navedenih lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 42 CRR.

Ker se obravnavanje ‚preostalega zneska‘ razlikuje glede na vrsto instrumenta, institucije razdelijo deleže lastnih instrumentov navadnega lastniškega kapitala na ‚neposredne‘ in ‚posredne‘ deleže.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(f) CRR.

211

1.3.2.6.1**   od tega: neposredni deleži

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek neposrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členoma 469(1)(b) in 472(8)(a) CRR.

212

1.3.2.6.1*   od tega: posredni deleži

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek posrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členoma 469(1)(b) in 472(8)(b) CRR.

220

1.3.2.6.2   Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala

Člen 56(a), člen 474, člen 475(2) in člen 478 CRR.

Pri določanju zneska zgoraj navedenih deležev, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 57 CRR.

Ker se obravnavanje ‚preostalega zneska‘ razlikuje glede na vrsto instrumenta (člen 475(2) CRR), institucije razdelijo zgoraj navedene deleže na ‚neposredne‘ in ‚posredne‘ lastne deleže dodatnega temeljnega kapitala.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(a) CRR.

221

1.3.2.6.2**   od tega: neposredni deleži

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek neposrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 474(b) in členom 475(2)(a) CRR.

222

1.3.2.6.2*   od tega: posredni deleži

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek posrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 474(b) in členom 475(2)(b) CRR.

230

1.3.2.6.3   Lastni instrumenti dodatnega kapitala

Člen 66(a), člen 476, člen 477(2) in člen 478 CRR.

Pri določanju zneska deležev, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 67 CRR.

Ker se obravnavanje ‚preostalega zneska‘ razlikuje glede na vrsto instrumenta (člen 477(2) CRR), institucije razdelijo zgoraj navedene glede na ‚neposredne‘ in ‚posredne‘ lastne deleže dodatnega kapitala.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(a) CRR.

231

od tega: neposredni deleži

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek neposrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 476(b) in členom 477(2)(a) CRR.

232

od tega: posredni deleži

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek posrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 476(b) in členom 477(2)(b) CRR.

240

1.3.2.7.   Vzajemni navzkrižni deleži

Ker je obravnavanje ‚preostalega zneska‘ odvisno od tega, ali je treba delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala v subjektu finančnega sektorja šteti za pomembnega ali ne (členi 472(9), 475(3) in 477(3) CRR), institucije razdelijo vzajemne navzkrižne deleže na pomembne naložbe in nepomembne naložbe.

250

1.3.2.7.1   Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu

Člen 36(1)(g), člena 469(1) in 472(9) ter člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(g) CRR.

260

1.3.2.7.1.1   Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 36(1)(g), člen 469(1), člen 472(9)(a) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 469(1)(b) CRR.

270

1.3.2.7.1.2   Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 36(1)(g), člen 469(1), člen 472(9)(b) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 469(1)(b) CRR.

280

1.3.2.7.2   Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu

Členi 56(b), člen 474, člen 475(3) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(b) CRR.

290

1.3.2.7.2.1   Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 56(b), člen 474, člen 475(3)(a) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 475(3) CRR.

300

1.3.2.7.2.2   Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 56(b), člen 474, člen 475(3)(b) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 475(3) CRR.

310

1.3.2.7.3   Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu

Členi 66(b), člen 476, člen 477(3) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(b) CRR.

320

1.3.2.7.3.1   Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 66(b), člen 476, člen 477(3)(a) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 477(3) CRR.

330

1.3.2.7.3.2   Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 66(b), člen 476, člen 477(3)(b) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 477(3) CRR.

340

1.3.2.8.   Kapitalski instrumenti subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

350

1.3.2.8.1   Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 36(1)(h), člen 469(1), člen 472(10) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(h) CRR.

360

1.3.2.8.2   Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 56(c), člen 474, člen 475(4) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(c) CRR.

370

1.3.2.8.3   Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe

Člen 66(c), člen 476, člen 477(4) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(c) CRR.

380

1.3.2.9   Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 470(2) in (3) CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: Člen 470(1) CRR.

390

1.3.2.10   Kapitalski instrumenti subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

400

1.3.2.10.1   Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 36(1)(i), člena 469(1) in 472(11) ter člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(i) CRR.

410

1.3.2.10.2   Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 56(d), člen 474, člen 475(4) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(d) CRR.

420

1.3.2.10.2   Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo

Člen 66(d), člen 476, člen 477(4) in člen 478 CRR.

Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(d) CRR.

425

1.3.2.11   Izvzetje iz odbitka deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Člen 471 CRR.

430

1.3.3   Dodatni filtri in odbitki

Člen 481 CRR.

V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih določb na dodatne filtre in odbitke.

Institucije v skladu s členom 481 CRR v postavki 1.3.3 poročajo informacije v zvezi s filtri in odbitki, ki se zahtevajo v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 57 in 66 Direktive 2006/48/ES ter členov 13 in 16 Direktive 2006/49/ES in se ne zahtevajo v skladu z delom 2.

1.6.3   C 05.02 – Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila: instrumenti, ki ne tvorijo državne pomoči (CA5.2)

| 25. | Institucije poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila in ki ne tvorijo državne pomoči (členi 484 do 491 CRR). |
| --- | --- |

25.

Institucije poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila in ki ne tvorijo državne pomoči (členi 484 do 491 CRR).

1.6.3.1   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | Znesek instrumentov s povezanim vplačanim presežkom kapitala

  Člen 484(3) do (5) CRR.
  Instrumenti, ki so primerni oz. sprejemljivi za posamezne vrstice, vključno z njihovimi povezanimi vplačanimi presežki kapitala. |
| 020 | Osnova za izračun omejitve

  Člen 486(2) do (4) CRR. |
| 030 | Veljavni odstotek

  Člen 486(5) CRR. |
| 040 | Omejitev

  Člen 486(2) do (5) CRR. |
| 050 | (–) Znesek, ki presega omejitve glede uporabe predhodnih pravil

  Člen 486(2) do (5) CRR. |
| 060 | Skupni znesek z uporabo predhodnih pravil

  Znesek, ki se poroča, je enak zneskom, ki so poročani v ustreznih stolpcih v vrstici 060 predloge CA 5.1 |

Stolpci

010

Znesek instrumentov s povezanim vplačanim presežkom kapitala

Člen 484(3) do (5) CRR.

Instrumenti, ki so primerni oz. sprejemljivi za posamezne vrstice, vključno z njihovimi povezanimi vplačanimi presežki kapitala.

020

Osnova za izračun omejitve

Člen 486(2) do (4) CRR.

030

Veljavni odstotek

Člen 486(5) CRR.

040

Omejitev

Člen 486(2) do (5) CRR.

050

(–) Znesek, ki presega omejitve glede uporabe predhodnih pravil

Člen 486(2) do (5) CRR.

060

Skupni znesek z uporabo predhodnih pravil

Znesek, ki se poroča, je enak zneskom, ki so poročani v ustreznih stolpcih v vrstici 060 predloge CA 5.1

| Vrstice |
| --- |
| 010 | 1.   Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za točko (a) člena 57 Direktive 2006/48/ES

  Člen 484(3) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 020 | 2.   Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za točko (a) člena 57 ter člen 154(8) in (9) Direktive 2006/48/ES, v okviru omejitve iz člena 489

  Člen 484(4) CRR. |
| 030 | 2.1   Skupaj instrumenti brez odpoklica ali spodbude za odkup

  Člen 489 CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 040 | 2.2   Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila, z odpoklicem in spodbudo za odkup

  Člen 489 CRR. |
| 050 | 2.2.1   Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer izpolnjujejo pogoje iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti

  Člen 489(3) in člen 491(a) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 060 | 2.2.2   Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti

  Člen 489(5) in člen 491(a) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 070 | 2.2.3   Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati pred 20. julijem 2011 ali na ta datum, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti

  Člen 489(6) in člen 491(c) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 080 | 2.3   Preseganje omejitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

  Člen 487(1) CRR.
  Preseganje omejitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila, se lahko obravnava kot instrumenti, za katere se lahko uporabljajo predhodna pravila, tako kot za instrumente dodatnega temeljnega kapitala. |
| 090 | 3.   Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za točko (e), (f), (g) ali (h) člena 57 Direktive 2006/48/ES, v okviru omejitve iz člena 490

  Člen 484(5) CRR. |
| 100 | 3.1   Skupaj postavke brez spodbude za odkup

  Člen 490 CRR. |
| 110 | 3.2   Postavke, za katere se uporabljajo predhodna pravila, s spodbudo za odkup

  Člen 490 CRR. |
| 120 | 3.2.1   Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer izpolnjujejo pogoje iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti

  Člen 490(3) in člen 491(a) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 130 | 3.2.2   Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti

  Člen 490(5) in člen 491(a) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 140 | 3.2.3   Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati pred 20. julijem 2011 ali na ta datum, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti

  Člen 490(6) in člen 491(c) CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala. |
| 150 | 3.3   Preseganje omejitve instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

  Člen 487(2) CRR.
  Preseganje omejitve instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila, se lahko obravnava kot instrumenti, za katere se lahko uporabljajo predhodna pravila, tako kot za instrumente dodatnega kapitala. |

Vrstice

010

1.   Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za točko (a) člena 57 Direktive 2006/48/ES

Člen 484(3) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

020

2.   Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za točko (a) člena 57 ter člen 154(8) in (9) Direktive 2006/48/ES, v okviru omejitve iz člena 489

Člen 484(4) CRR.

030

2.1   Skupaj instrumenti brez odpoklica ali spodbude za odkup

Člen 489 CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

040

2.2   Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila, z odpoklicem in spodbudo za odkup

Člen 489 CRR.

050

2.2.1   Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer izpolnjujejo pogoje iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti

Člen 489(3) in člen 491(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

060

2.2.2   Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti

Člen 489(5) in člen 491(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

070

2.2.3   Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati pred 20. julijem 2011 ali na ta datum, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti

Člen 489(6) in člen 491(c) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

080

2.3   Preseganje omejitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

Člen 487(1) CRR.

Preseganje omejitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila, se lahko obravnava kot instrumenti, za katere se lahko uporabljajo predhodna pravila, tako kot za instrumente dodatnega temeljnega kapitala.

090

3.   Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za točko (e), (f), (g) ali (h) člena 57 Direktive 2006/48/ES, v okviru omejitve iz člena 490

Člen 484(5) CRR.

100

3.1   Skupaj postavke brez spodbude za odkup

Člen 490 CRR.

110

3.2   Postavke, za katere se uporabljajo predhodna pravila, s spodbudo za odkup

Člen 490 CRR.

120

3.2.1   Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer izpolnjujejo pogoje iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti

Člen 490(3) in člen 491(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

130

3.2.2   Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti

Člen 490(5) in člen 491(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

140

3.2.3   Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati pred 20. julijem 2011 ali na ta datum, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti

Člen 490(6) in člen 491(c) CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.

150

3.3   Preseganje omejitve instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila

Člen 487(2) CRR.

Preseganje omejitve instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila, se lahko obravnava kot instrumenti, za katere se lahko uporabljajo predhodna pravila, tako kot za instrumente dodatnega kapitala.

2.   KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)

2.1   SPLOŠNE OPOMBE

| 26. | Predlogi C 06.01 in C 06.02 se poročata, če se kapitalske zahteve izračunajo na konsolidirani podlagi. Ta predloga je sestavljena iz štirih delov z namenom zbiranja različnih informacij o vseh posameznih subjektih (vključno s poročevalsko institucijo), ki so vključeni v obseg konsolidacije.






  a) | subjekti, vključeni v obseg konsolidacije; |
| --- | --- | --- |

26.

Predlogi C 06.01 in C 06.02 se poročata, če se kapitalske zahteve izračunajo na konsolidirani podlagi. Ta predloga je sestavljena iz štirih delov z namenom zbiranja različnih informacij o vseh posameznih subjektih (vključno s poročevalsko institucijo), ki so vključeni v obseg konsolidacije.

a)

subjekti, vključeni v obseg konsolidacije;

| b) | podrobne informacije o kapitalski ustreznosti skupine; |
| --- | --- |

b)

podrobne informacije o kapitalski ustreznosti skupine;

| c) | informacije o prispevku subjektov h kapitalski ustreznosti skupine; |
| --- | --- |

c)

informacije o prispevku subjektov h kapitalski ustreznosti skupine;

| d) | informacije o kapitalskih blažilnikih. |
| --- | --- |

d)

informacije o kapitalskih blažilnikih.

| 27. | Institucije, ki so izvzete v skladu s členom 7 CRR, izpolnijo le stolpce 010 do 060 in 250 do 400. |
| --- | --- |

27.

Institucije, ki so izvzete v skladu s členom 7 CRR, izpolnijo le stolpce 010 do 060 in 250 do 400.

2.2   PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

| 28. | Drugi del te predloge (podrobne informacije o kapitalski ustreznosti skupine), ki zajema stolpce 070 do 210, je namenjen zbiranju informacij o kreditnih in drugih reguliranih finančnih institucijah, za katere dejansko veljajo posebne kapitalske zahteve na posamični podlagi. Za vse navedene subjekte, zajete v obsegu poročanja, podaja kapitalske zahteve za posamezne vrste tveganja in kapital za namen kapitalske ustreznosti. |
| --- | --- |

28.

Drugi del te predloge (podrobne informacije o kapitalski ustreznosti skupine), ki zajema stolpce 070 do 210, je namenjen zbiranju informacij o kreditnih in drugih reguliranih finančnih institucijah, za katere dejansko veljajo posebne kapitalske zahteve na posamični podlagi. Za vse navedene subjekte, zajete v obsegu poročanja, podaja kapitalske zahteve za posamezne vrste tveganja in kapital za namen kapitalske ustreznosti.

| 29. | Kadar gre za sorazmerno konsolidacijo udeležb, vrednosti, povezane s kapitalskimi zahtevami in kapitalom, odražajo ustrezne sorazmerne zneske. |
| --- | --- |

29.

Kadar gre za sorazmerno konsolidacijo udeležb, vrednosti, povezane s kapitalskimi zahtevami in kapitalom, odražajo ustrezne sorazmerne zneske.

2.3   INFORMACIJE O PRISPEVKIH POSAMEZNIH SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

| 30. | Namen tretjega dela te predloge (informacije o prispevkih vseh subjektov v okviru obsega konsolidacije kapitalske ustreznosti skupine, kot ga določa CRR, vključno s subjekti, za katere ne veljajo posebne kapitalske zahteve na posamični podlagi), v stolpcih 250 do 400 je ugotoviti, kateri subjekti v skupini ustvarjajo tveganja in pridobivajo kapital na trgu, na podlagi podatkov, ki so že na voljo ali jih je mogoče enostavno ponovno obdelati brez potrebe po ponovnem izračunu kapitalskega količnika na posamični ali subkonsolidirani podlagi. Na ravni subjekta so tveganje in kapitalske vrednosti prispevki k vrednostim skupine in ne sestavine količnika kapitalske ustreznosti na posamični podlagi ter se kot take ne smejo primerjati med sabo. |
| --- | --- |

30.

Namen tretjega dela te predloge (informacije o prispevkih vseh subjektov v okviru obsega konsolidacije kapitalske ustreznosti skupine, kot ga določa CRR, vključno s subjekti, za katere ne veljajo posebne kapitalske zahteve na posamični podlagi), v stolpcih 250 do 400 je ugotoviti, kateri subjekti v skupini ustvarjajo tveganja in pridobivajo kapital na trgu, na podlagi podatkov, ki so že na voljo ali jih je mogoče enostavno ponovno obdelati brez potrebe po ponovnem izračunu kapitalskega količnika na posamični ali subkonsolidirani podlagi. Na ravni subjekta so tveganje in kapitalske vrednosti prispevki k vrednostim skupine in ne sestavine količnika kapitalske ustreznosti na posamični podlagi ter se kot take ne smejo primerjati med sabo.

| 31. | Tretji del vključuje tudi zneske manjšinskih deležev, kvalificirani dodatni temeljni kapital in kvalificirani dodatni kapital, sprejemljiv v konsolidiranem kapitalu. |
| --- | --- |

31.

Tretji del vključuje tudi zneske manjšinskih deležev, kvalificirani dodatni temeljni kapital in kvalificirani dodatni kapital, sprejemljiv v konsolidiranem kapitalu.

| 32. | Ker se tretji del predloge nanaša na ‚prispevke‘, se vrednosti, ki jih je treba poročati na tem mestu, po potrebi razlikujejo od vrednosti, poročanih v stolpcih, ki se nanašajo na podrobne informacije o kapitalski vrednosti skupine. |
| --- | --- |

32.

Ker se tretji del predloge nanaša na ‚prispevke‘, se vrednosti, ki jih je treba poročati na tem mestu, po potrebi razlikujejo od vrednosti, poročanih v stolpcih, ki se nanašajo na podrobne informacije o kapitalski vrednosti skupine.

| 33. | V osnovi se odpravijo medsebojne izpostavljenosti znotraj istih skupin na enak način tako v smislu tveganj kot kapitala, da se krijejo zneski, ki so bili v konsolidirani predlogi CA skupine poročani z dodajanjem zneskov, poročanih za posamezni subjekt v predlogi ‚Kapitalska ustreznost skupine‘. Kadar prag 1 % ni presežen, neposredna povezava s predlogo CA ni mogoča. |
| --- | --- |

33.

V osnovi se odpravijo medsebojne izpostavljenosti znotraj istih skupin na enak način tako v smislu tveganj kot kapitala, da se krijejo zneski, ki so bili v konsolidirani predlogi CA skupine poročani z dodajanjem zneskov, poročanih za posamezni subjekt v predlogi ‚Kapitalska ustreznost skupine‘. Kadar prag 1 % ni presežen, neposredna povezava s predlogo CA ni mogoča.

| 34. | Institucije določijo najprimernejšo metodo razdelitve med subjekte, pri kateri se upoštevajo možni učinki razpršitve za tržno tveganje in operativno tveganje. |
| --- | --- |

34.

Institucije določijo najprimernejšo metodo razdelitve med subjekte, pri kateri se upoštevajo možni učinki razpršitve za tržno tveganje in operativno tveganje.

| 35. | Obstaja možnost, da je ena konsolidirana skupina vključena v drugo konsolidirano skupino. To pomeni, da se subjekti iz podskupine poročajo v predlogi GS za celotno skupino, in sicer vsak subjekt iz podskupine posebej, tudi če se za samo podskupino uporabljajo zahteve po poročanju. Če se za podskupino uporabljajo zahteve po poročanju, ta prav tako poroča predlogo GS za vsak subjekt posebej, čeprav so te podrobnosti vključene v predlogo GS višje konsolidirane skupine. |
| --- | --- |

35.

Obstaja možnost, da je ena konsolidirana skupina vključena v drugo konsolidirano skupino. To pomeni, da se subjekti iz podskupine poročajo v predlogi GS za celotno skupino, in sicer vsak subjekt iz podskupine posebej, tudi če se za samo podskupino uporabljajo zahteve po poročanju. Če se za podskupino uporabljajo zahteve po poročanju, ta prav tako poroča predlogo GS za vsak subjekt posebej, čeprav so te podrobnosti vključene v predlogo GS višje konsolidirane skupine.

| 36. | Institucija poroča podatke o prispevku subjekta, ko njegov prispevek k znesku skupne izpostavljenosti tveganjem preseže 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem skupine ali ko njegov prispevek h kapitalu preseže 1 % kapitala skupine. Ta prag ne velja za podrejene družbe ali podskupine, ki skupini zagotavljajo kapital (v obliki manjšinskih deležev ali instrumentov kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, vključenega v kapital). |
| --- | --- |

36.

Institucija poroča podatke o prispevku subjekta, ko njegov prispevek k znesku skupne izpostavljenosti tveganjem preseže 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem skupine ali ko njegov prispevek h kapitalu preseže 1 % kapitala skupine. Ta prag ne velja za podrejene družbe ali podskupine, ki skupini zagotavljajo kapital (v obliki manjšinskih deležev ali instrumentov kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, vključenega v kapital).

2.4   C 06.01 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH – SKUPAJ (GS TOTAL)

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 250–400 | SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE

  Glej navodila za predlogo C 06.02. |
| 410–480 | KAPITALSKI BLAŽILNIKI

  Glej navodila za predlogo C 06.02. |

Stolpci

Navodila

250–400

SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE

Glej navodila za predlogo C 06.02.

410–480

KAPITALSKI BLAŽILNIKI

Glej navodila za predlogo C 06.02.

| Vrstice | Navodila |
| --- | --- |
| 010 | SKUPAJ

  Postavka ‚Skupaj‘ predstavlja vsoto vrednosti, poročanih v vseh vrsticah predloge C 06.02. |

Vrstice

Navodila

010

SKUPAJ

Postavka ‚Skupaj‘ predstavlja vsoto vrednosti, poročanih v vseh vrsticah predloge C 06.02.

2.5   C 06.02 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 010–060 | SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE

  Predloga je namenjena zbiranju informacij o vseh subjektih, vključenih v obseg konsolidacije, za vsak subjekt posebej, v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 CRR. |
| 010 | IME

  Ime subjekta, vključenega v obseg konsolidacije. |
| 020 | KODA

  Ta koda je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Koda, ki se dodeljena subjektu, vključenemu v obseg konsolidacije.
  Dejanska sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja. |
| 025 | KODA LEI

  Koda LEI pomeni kodo identifikatorja pravnih subjektov in je referenčna oznaka, ki jo je predlagal Odbor za finančno stabilnost (FSB) in potrdila skupina G20, njen namen pa je zagotoviti enoten globalni identifikator za stranke v finančnih transakcijah.
  Dokler globalni sistem kod LEI ne bo popolnoma operacionalen, predhodne kode LEI nasprotnim strankam dodeljuje lokalna operativna enota, ki jo je potrdil Odbor za regulativni nadzor (Regulatory Oversight Committee – ROC, podrobne informacije so na voljo na spletni strani www.leiroc.org).
  Če za določeno nasprotno stranko obstaja koda identifikatorja pravnih subjektov (koda LEI), se uporablja za identifikacijo take nasprotne stranke. |
| 030 | INSTITUCIJA ALI ENAKOVREDEN SUBJEKT (DA/NE)

  ‚DA‘ se navede, če za subjekt veljajo kapitalske zahteve v skladu z direktivo o kapitalskih zahtevah ali določbe, ki so vsaj enakovredne določbam sporazuma Basel.
  V nasprotnem primeru se navede ‚NE‘.
  Manjšinski deleži:
  Člena 81(1)(a)(ii) in 82(1)(a)(ii) CRR.
  Kar zadeva manjšinske deleže ter instrumente dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki ga izdajo podrejene družbe, so podrejene družbe, katerih instrumenti so lahko sprejemljivi, institucije ali podjetja, za katera se na podlagi veljavnega nacionalnega prava uporabljajo zahteve CRR. |
| 040 | OBSEG PODATKOV: posamično POLNO KONSOLIDIRANO (SF) ALI posamično DELNO KONSOLIDIRANO (SP)

  ‚SF‘ se navede za posamezne podrejene družbe, ki so polno konsolidirane.
  ‚SP‘ se navede za posamezne podrejene družbe, ki so delno konsolidirane. |
| 050 | KODA DRŽAVE

  Institucije sporočijo dvočrkovno kodo države v skladu s standardom ISO 3166-2. |
| 060 | DELEŽ V LASTI (%)

  Ta odstotek se nanaša na dejanski delež kapitala, ki ga ima nadrejena oseba v podrejeni družbi. V primeru polne konsolidacije neposredno podrejene družbe je dejanski delež npr. 70 %. V skladu s členom 4(16) CRR je delež podrejene družbe v podrejeni družbi, ki ga je treba sporočiti, enak zmnožku deležev med zadevnima podrejenima družbama. |
| 070–240 | INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE

  V oddelku s podrobnimi informacijami (tj. stolpci od 070 do 240) so informacije zbrane samo o subjektih in podskupinah, vključenih v obseg konsolidacije (poglavje 2 naslova II dela 1 CRR), za katere veljajo kapitalske zahteve v skladu s CRR ali določbe, ki so vsaj enakovredne določbam sporazuma Basel (tj. če je v stolpcu 030 naveden pritrdilni odgovor).
  Vključijo se informacije o vseh posameznih institucijah konsolidirane skupine, za katere veljajo kapitalske zahteve, ne glede na njihov sedež.
  Informacije, ki se poročajo v tem delu, so skladne z lokalnimi pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo na območju poslovanja institucije (zato za potrebe te predloge ni potreben dvojni izračun na posamični podlagi v skladu s pravili nadrejene institucije). Če se lokalna pravila o kapitalski ustreznosti razlikujejo od CRR in primerljiva razčlenitev ni na voljo, se informacije dopolnijo, kadar so na voljo ustrezno razdrobljeni podatki. Zato je ta del predloga o dejanskih podatkih, v kateri so povzeti izračuni, ki jih izvedejo posamezne institucije skupine, pri čemer se upošteva, da lahko za nekatere od navedenih institucij veljajo drugačna pravila o kapitalski ustreznosti.

  Sporočanje stalnih splošnih stroškov investicijskih podjetij:

  Investicijska podjetja v svoje izračune kapitalskega količnika vključijo kapitalske zahteve v zvezi s stalnimi splošnimi stroški v skladu s členi 95, 96, 97 in 98 CRR.
  Del zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, ki je povezan s stalnimi splošnimi stroški, se poroča v stolpcu 100 dela 2 te predloge. |
| 070 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Poroča se vsota stolpcev 080 do 110. |
| 080 | KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE

  Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza vsoti zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki so enaki ali enakovredni zneskom, ki jih je treba poročati v vrstici 040 ‚ZNESKI TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI IN PROSTE IZROČITVE‘ ter zneskov kapitalskih zahtev, ki so enaki ali enakovredni zneskom, ki jih je treba poročati v vrstici 490 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE‘ predloge CA2. |
| 090 | POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

  Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku kapitalskih zahtev, ki so enake ali enakovredne zahtevam, ki jih je treba poročati v vrstici 520 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA‘ predloge CA2. |
| 100 | OPERATIVNO TVEGANJE

  Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki je enak ali enakovreden znesku, ki se poroča v vrstici 590 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA OPERATIVNO TVEGANJE (OpR)‘ predloge CA2.
  Stalni splošni stroški se vključijo v ta stolpec in vključujejo vrstico 630 ‚DODATEN ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU ZARADI STALNIH SPLOŠNIH STROŠKOV‘ predloge CA2. |
| 110 | DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki ni zgoraj posebej naveden. To je vsota zneskov iz vrstic 640, 680 in 690 predloge CA2. |
| 120–240 | PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

  Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne z lokalnimi pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo na območju poslovanja subjekta ali podskupine. |
| 120 | KAPITAL

  Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku kapitala, ki je enak ali enakovreden kapitalu, ki ga je treba poročati v vrstici 010 ‚KAPITAL‘ predloge CA1. |
| 130 | OD TEGA: KVALIFICIRANI KAPITAL

  Člen 82 CRR.
  Stolpec se izpolni le za podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so polno konsolidirane in so institucije.
  Kvalificirani deleži so za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom, vplačanim presežkom kapitala in drugimi rezervami) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja. |
| 140 | POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE

  Člen 87(1)(b) CRR. |
| 150 | SKUPNI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 25 CRR. |
| 160 | OD TEGA: KVALIFICIRANI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 82 CRR.
  Stolpec se izpolni le za podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so polno konsolidirane in so institucije.
  Kvalificirani deleži so za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja. |
| 170 | POVEZANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA

  Člen 85(1)(b) CRR. |
| 180 | NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 50 CRR. |
| 190 | OD TEGA: MANJŠINSKI DELEŽI

  Člen 81 CRR.
  Ta stolpec se izpolni le za polno konsolidirane podrejene družbe, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 84(3) CRR. Vsaka podrejene družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 84 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 84(2), v nasprotnem primeru na posamični podlagi.
  Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja. |
| 200 | POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE

  Člen 84(1)(b) CRR. |
| 210 | DODATNI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 61 CRR. |
| 220 | OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL

  Člena 82 in 83 CRR.
  Ta stolpec se izpolni le za polno konsolidirane podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 85(2) CRR. Vsaka podrejena družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 85 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 85(2), v nasprotnem primeru pa na posamični podlagi.
  Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti dodatnega temeljnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja. |
| 230 | DODATNI KAPITAL

  Člen 71 CRR. |
| 240 | OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI KAPITAL

  Člena 82 in 83 CRR.
  Ta stolpec izpolnijo le polno konsolidirane podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 87(2) CRR. Vsaka podrejena družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 87 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 87(2) CRR, v nasprotnem primeru pa na posamični podlagi.
  Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti dodatnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
  Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb; tj. znesek mora biti sprejemljiv na dan poročanja. |
| 250–400 | INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE |
| 250–290 | PRISPEVEK K TVEGANJEM

  Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne s pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo za poročevalsko institucijo. |
| 250 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Poroča se vsota stolpcev 260 do 290. |
| 260 | KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE

  Znesek, ki se poroča, so zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje v zvezi s kapitalskimi zahtevami za poravnavo/izročitev na podlagi CRR, razen zneskov, povezanih s posli z drugimi subjekti, vključenimi v izračun konsolidiranega količnika kapitalske ustreznosti skupine. |
| 270 | POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

  Zneske izpostavljenosti tveganjem za tržna tveganja je treba izračunati na ravni posameznega subjekta v skladu s CRR. Subjekti poročajo prispevek k zneskom skupne izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga skupine. Vsota zneskov, poročana v tem stolpcu, ustreza znesku iz vrstice 520 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA‘ konsolidiranega poročila. |
| 280 | OPERATIVNO TVEGANJE

  V primeru naprednega pristopa poročani zneski izpostavljenosti tveganjem za operativno tveganje vključujejo učinek razpršitve.
  V ta stolpec se vključijo stalni splošni stroški. |
| 290 | DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki ni zgoraj posebej naveden. |
| 300–400 | PRISPEVEK H KAPITALU

  Namen tega dela predloge ni uvedba zahteve, da morajo institucije izvesti celoten izračun skupnega kapitalskega količnika na ravni posameznega subjekta.
  Stolpce 300 do 350 izpolnijo tisti konsolidirani subjekti, ki prispevajo h kapitalu z manjšinskim deležem, medtem ko stolpce 360 do 400 izpolnijo vsi drugi konsolidirani subjekti, ki prispevajo h konsolidiranemu kapitalu.
  Kapital, ki ga subjektu prispevajo drugi subjekti, vključeni v obseg poročevalskega subjekta, se ne upošteva. V tem stolpcu se poroča le neto prispevek h kapitalu skupine, tj. zlasti kapital, ki ga zberejo tretje strani, in akumulirane rezerve.
  Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne s pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo za poročevalsko institucijo. |
| 300–350 | KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL

  Znesek, ki se poroča kot ‚KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL‘, je znesek, kot izhaja iz naslova II dela 2 CRR, pri čemer se ne upošteva kapital, ki ga prispevajo drugi subjekti skupine. |
| 300 | KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL

  Člen 87 CRR. |
| 310 | KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 85 CRR. |
| 320 | MANJŠINSKI DELEŽI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 84 CRR.
  Znesek, ki se poroča, je znesek manjšinskih deležev podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani navadni lastniški temeljni kapital v skladu s CRR. |
| 330 | KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL

  Člen 86 CRR.
  Znesek, ki se poroča, je znesek kvalificiranega temeljnega kapitala podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani dodatni temeljni kapital v skladu s CRR. |
| 340 | KVALIFICIRANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI KAPITAL

  Člen 89 CRR.
  Znesek, ki se poroča, je znesek kvalificiranega kapitala podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani dodatni kapital v skladu s CRR. |
| 350 | POJASNJEVALNA POSTAVKA: DOBRO IME (–)/(+) NEGATIVNO DOBRO IME |
| 360–400 | KONSOLIDIRANI KAPITAL

  Člen 18 CRR.
  Znesek, ki se poroča kot ‚KONSOLIDIRANI KAPITAL‘, je znesek, kot izhaja iz bilance stanja, brez kapitala, ki ga prispevajo drugi subjekti skupine. |
| 360 | KONSOLIDIRANI KAPITAL |
| 370 | OD TEGA: NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL |
| 380 | OD TEGA: DODATNI TEMELJNI KAPITAL |
| 390 | OD TEGA: PRISPEVKI H KONSOLIDIRANEMU REZULTATU

  Poročajo se prispevki vseh subjektov h konsolidiranemu rezultatu (dobiček ali izguba (-)). To vključuje rezultate, ki se lahko pripišejo manjšinskim deležem. |
| 400 | OD TEGA: (–) DOBRO IME/(+) NEGATIVNO DOBRO IME

  V tem polju se poroča dobro ime ali negativno dobro ime poročevalskega subjekta glede podrejene družbe. |
| 410–480 | KAPITALSKI BLAŽILNIKI

  Struktura poročanja kapitalskih blažilnikov v predlogi GS temelji na splošni strukturi predloge CA4, pri čemer se uporabljajo isti koncepti poročanja. Pri poročanju kapitalskih blažilnikov za predlogo GS se ustrezni zneski poročajo na podlagi izračuna zahtev po blažilniku, tj. glede na to, ali se zahteve izračunajo na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični ravni. |
| 410 | ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU

  Člen 128(2) direktive o kapitalskih zahtevah. |
| 420 | VAROVALNI KAPITALSKI BLAŽILNIK

  Člen 128(1) in člen 29 direktive o kapitalskih zahtevah.
  V skladu s členom 129(1) je varovalni kapitalski blažilnik dodatni znesek navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ker je stopnja varovalnega kapitalskega blažilnika v višini 2,5 % stalna, se znesek poroča v tem polju. |
| 430 | POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTEN PROTICIKLIČNI KAPITALSKI BLAŽILNIK

  Člen 128(7), člen 130 in členi 135 do 140 direktive o kapitalskih zahtevah.
  V tem polju se poroča dejanski znesek proticikličnega blažilnika. |
| 440 | VAROVALNI BLAŽILNIK ZARADI MAKROBONITETNEGA ALI SISTEMSKEGA TVEGANJA, UGOTOVLJENEGA NA RAVNI DRŽAVE ČLANICE

  Člen 458(2)(d)(iv) CRR.
  V tem polju se poroča znesek varovalnega blažilnika zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice, ki se lahko v skladu s členom 458 CRR zahteva poleg varovalnega kapitalskega blažilnika. |
| 450 | BLAŽILNIK SISTEMSKIH TVEGANJ

  Člena 133 in 134 direktive o kapitalskih zahtevah.
  V tem polju se poroča znesek blažilnika sistemskih tveganj. |
| 460 | BLAŽILNIK ZA SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

  Člen 128(4) direktive o kapitalskih zahtevah.
  V tem polju se poroča znesek blažilnika za sistemsko pomembne institucije. |
| 470 | BLAŽILNIK ZA GLOBALNE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

  Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
  V tem polju se poroča znesek blažilnika za globalne sistemsko pomembne institucije. |
| 480 | BLAŽILNIK ZA DRUGE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

  Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
  V tem polju se poroča znesek blažilnika za druge sistemsko pomembne institucije. |

Stolpci

Navodila

010–060

SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE

Predloga je namenjena zbiranju informacij o vseh subjektih, vključenih v obseg konsolidacije, za vsak subjekt posebej, v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 CRR.

010

IME

Ime subjekta, vključenega v obseg konsolidacije.

020

KODA

Ta koda je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Koda, ki se dodeljena subjektu, vključenemu v obseg konsolidacije.

Dejanska sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja.

025

KODA LEI

Koda LEI pomeni kodo identifikatorja pravnih subjektov in je referenčna oznaka, ki jo je predlagal Odbor za finančno stabilnost (FSB) in potrdila skupina G20, njen namen pa je zagotoviti enoten globalni identifikator za stranke v finančnih transakcijah.

Dokler globalni sistem kod LEI ne bo popolnoma operacionalen, predhodne kode LEI nasprotnim strankam dodeljuje lokalna operativna enota, ki jo je potrdil Odbor za regulativni nadzor (Regulatory Oversight Committee – ROC, podrobne informacije so na voljo na spletni strani www.leiroc.org).

Če za določeno nasprotno stranko obstaja koda identifikatorja pravnih subjektov (koda LEI), se uporablja za identifikacijo take nasprotne stranke.

030

INSTITUCIJA ALI ENAKOVREDEN SUBJEKT (DA/NE)

‚DA‘ se navede, če za subjekt veljajo kapitalske zahteve v skladu z direktivo o kapitalskih zahtevah ali določbe, ki so vsaj enakovredne določbam sporazuma Basel.

V nasprotnem primeru se navede ‚NE‘.

Manjšinski deleži:

Člena 81(1)(a)(ii) in 82(1)(a)(ii) CRR.

Kar zadeva manjšinske deleže ter instrumente dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki ga izdajo podrejene družbe, so podrejene družbe, katerih instrumenti so lahko sprejemljivi, institucije ali podjetja, za katera se na podlagi veljavnega nacionalnega prava uporabljajo zahteve CRR.

040

OBSEG PODATKOV: posamično POLNO KONSOLIDIRANO (SF) ALI posamično DELNO KONSOLIDIRANO (SP)

‚SF‘ se navede za posamezne podrejene družbe, ki so polno konsolidirane.

‚SP‘ se navede za posamezne podrejene družbe, ki so delno konsolidirane.

050

KODA DRŽAVE

Institucije sporočijo dvočrkovno kodo države v skladu s standardom ISO 3166-2.

060

DELEŽ V LASTI (%)

Ta odstotek se nanaša na dejanski delež kapitala, ki ga ima nadrejena oseba v podrejeni družbi. V primeru polne konsolidacije neposredno podrejene družbe je dejanski delež npr. 70 %. V skladu s členom 4(16) CRR je delež podrejene družbe v podrejeni družbi, ki ga je treba sporočiti, enak zmnožku deležev med zadevnima podrejenima družbama.

070–240

INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE

V oddelku s podrobnimi informacijami (tj. stolpci od 070 do 240) so informacije zbrane samo o subjektih in podskupinah, vključenih v obseg konsolidacije (poglavje 2 naslova II dela 1 CRR), za katere veljajo kapitalske zahteve v skladu s CRR ali določbe, ki so vsaj enakovredne določbam sporazuma Basel (tj. če je v stolpcu 030 naveden pritrdilni odgovor).

Vključijo se informacije o vseh posameznih institucijah konsolidirane skupine, za katere veljajo kapitalske zahteve, ne glede na njihov sedež.

Informacije, ki se poročajo v tem delu, so skladne z lokalnimi pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo na območju poslovanja institucije (zato za potrebe te predloge ni potreben dvojni izračun na posamični podlagi v skladu s pravili nadrejene institucije). Če se lokalna pravila o kapitalski ustreznosti razlikujejo od CRR in primerljiva razčlenitev ni na voljo, se informacije dopolnijo, kadar so na voljo ustrezno razdrobljeni podatki. Zato je ta del predloga o dejanskih podatkih, v kateri so povzeti izračuni, ki jih izvedejo posamezne institucije skupine, pri čemer se upošteva, da lahko za nekatere od navedenih institucij veljajo drugačna pravila o kapitalski ustreznosti.

Sporočanje stalnih splošnih stroškov investicijskih podjetij:

Investicijska podjetja v svoje izračune kapitalskega količnika vključijo kapitalske zahteve v zvezi s stalnimi splošnimi stroški v skladu s členi 95, 96, 97 in 98 CRR.

Del zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, ki je povezan s stalnimi splošnimi stroški, se poroča v stolpcu 100 dela 2 te predloge.

070

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Poroča se vsota stolpcev 080 do 110.

080

KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE

Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza vsoti zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki so enaki ali enakovredni zneskom, ki jih je treba poročati v vrstici 040 ‚ZNESKI TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI IN PROSTE IZROČITVE‘ ter zneskov kapitalskih zahtev, ki so enaki ali enakovredni zneskom, ki jih je treba poročati v vrstici 490 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE‘ predloge CA2.

090

POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku kapitalskih zahtev, ki so enake ali enakovredne zahtevam, ki jih je treba poročati v vrstici 520 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA‘ predloge CA2.

100

OPERATIVNO TVEGANJE

Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki je enak ali enakovreden znesku, ki se poroča v vrstici 590 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA OPERATIVNO TVEGANJE (OpR)‘ predloge CA2.

Stalni splošni stroški se vključijo v ta stolpec in vključujejo vrstico 630 ‚DODATEN ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU ZARADI STALNIH SPLOŠNIH STROŠKOV‘ predloge CA2.

110

DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki ni zgoraj posebej naveden. To je vsota zneskov iz vrstic 640, 680 in 690 predloge CA2.

120–240

PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne z lokalnimi pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo na območju poslovanja subjekta ali podskupine.

120

KAPITAL

Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku kapitala, ki je enak ali enakovreden kapitalu, ki ga je treba poročati v vrstici 010 ‚KAPITAL‘ predloge CA1.

130

OD TEGA: KVALIFICIRANI KAPITAL

Člen 82 CRR.

Stolpec se izpolni le za podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so polno konsolidirane in so institucije.

Kvalificirani deleži so za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom, vplačanim presežkom kapitala in drugimi rezervami) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.

140

POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE

Člen 87(1)(b) CRR.

150

SKUPNI TEMELJNI KAPITAL

Člen 25 CRR.

160

OD TEGA: KVALIFICIRANI TEMELJNI KAPITAL

Člen 82 CRR.

Stolpec se izpolni le za podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so polno konsolidirane in so institucije.

Kvalificirani deleži so za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.

170

POVEZANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA

Člen 85(1)(b) CRR.

180

NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

Člen 50 CRR.

190

OD TEGA: MANJŠINSKI DELEŽI

Člen 81 CRR.

Ta stolpec se izpolni le za polno konsolidirane podrejene družbe, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 84(3) CRR. Vsaka podrejene družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 84 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 84(2), v nasprotnem primeru na posamični podlagi.

Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.

200

POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE

Člen 84(1)(b) CRR.

210

DODATNI TEMELJNI KAPITAL

Člen 61 CRR.

220

OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL

Člena 82 in 83 CRR.

Ta stolpec se izpolni le za polno konsolidirane podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 85(2) CRR. Vsaka podrejena družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 85 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 85(2), v nasprotnem primeru pa na posamični podlagi.

Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti dodatnega temeljnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.

230

DODATNI KAPITAL

Člen 71 CRR.

240

OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI KAPITAL

Člena 82 in 83 CRR.

Ta stolpec izpolnijo le polno konsolidirane podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 87(2) CRR. Vsaka podrejena družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 87 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 87(2) CRR, v nasprotnem primeru pa na posamični podlagi.

Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti dodatnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.

Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb; tj. znesek mora biti sprejemljiv na dan poročanja.

250–400

INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE

250–290

PRISPEVEK K TVEGANJEM

Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne s pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo za poročevalsko institucijo.

250

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Poroča se vsota stolpcev 260 do 290.

260

KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE

Znesek, ki se poroča, so zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje v zvezi s kapitalskimi zahtevami za poravnavo/izročitev na podlagi CRR, razen zneskov, povezanih s posli z drugimi subjekti, vključenimi v izračun konsolidiranega količnika kapitalske ustreznosti skupine.

270

POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

Zneske izpostavljenosti tveganjem za tržna tveganja je treba izračunati na ravni posameznega subjekta v skladu s CRR. Subjekti poročajo prispevek k zneskom skupne izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga skupine. Vsota zneskov, poročana v tem stolpcu, ustreza znesku iz vrstice 520 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA‘ konsolidiranega poročila.

280

OPERATIVNO TVEGANJE

V primeru naprednega pristopa poročani zneski izpostavljenosti tveganjem za operativno tveganje vključujejo učinek razpršitve.

V ta stolpec se vključijo stalni splošni stroški.

290

DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki ni zgoraj posebej naveden.

300–400

PRISPEVEK H KAPITALU

Namen tega dela predloge ni uvedba zahteve, da morajo institucije izvesti celoten izračun skupnega kapitalskega količnika na ravni posameznega subjekta.

Stolpce 300 do 350 izpolnijo tisti konsolidirani subjekti, ki prispevajo h kapitalu z manjšinskim deležem, medtem ko stolpce 360 do 400 izpolnijo vsi drugi konsolidirani subjekti, ki prispevajo h konsolidiranemu kapitalu.

Kapital, ki ga subjektu prispevajo drugi subjekti, vključeni v obseg poročevalskega subjekta, se ne upošteva. V tem stolpcu se poroča le neto prispevek h kapitalu skupine, tj. zlasti kapital, ki ga zberejo tretje strani, in akumulirane rezerve.

Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne s pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo za poročevalsko institucijo.

300–350

KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL

Znesek, ki se poroča kot ‚KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL‘, je znesek, kot izhaja iz naslova II dela 2 CRR, pri čemer se ne upošteva kapital, ki ga prispevajo drugi subjekti skupine.

300

KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL

Člen 87 CRR.

310

KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI TEMELJNI KAPITAL

Člen 85 CRR.

320

MANJŠINSKI DELEŽI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

Člen 84 CRR.

Znesek, ki se poroča, je znesek manjšinskih deležev podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani navadni lastniški temeljni kapital v skladu s CRR.

330

KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL

Člen 86 CRR.

Znesek, ki se poroča, je znesek kvalificiranega temeljnega kapitala podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani dodatni temeljni kapital v skladu s CRR.

340

KVALIFICIRANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI KAPITAL

Člen 89 CRR.

Znesek, ki se poroča, je znesek kvalificiranega kapitala podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani dodatni kapital v skladu s CRR.

350

POJASNJEVALNA POSTAVKA: DOBRO IME (–)/(+) NEGATIVNO DOBRO IME

360–400

KONSOLIDIRANI KAPITAL

Člen 18 CRR.

Znesek, ki se poroča kot ‚KONSOLIDIRANI KAPITAL‘, je znesek, kot izhaja iz bilance stanja, brez kapitala, ki ga prispevajo drugi subjekti skupine.

360

KONSOLIDIRANI KAPITAL

370

OD TEGA: NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL

380

OD TEGA: DODATNI TEMELJNI KAPITAL

390

OD TEGA: PRISPEVKI H KONSOLIDIRANEMU REZULTATU

Poročajo se prispevki vseh subjektov h konsolidiranemu rezultatu (dobiček ali izguba (-)). To vključuje rezultate, ki se lahko pripišejo manjšinskim deležem.

400

OD TEGA: (–) DOBRO IME/(+) NEGATIVNO DOBRO IME

V tem polju se poroča dobro ime ali negativno dobro ime poročevalskega subjekta glede podrejene družbe.

410–480

KAPITALSKI BLAŽILNIKI

Struktura poročanja kapitalskih blažilnikov v predlogi GS temelji na splošni strukturi predloge CA4, pri čemer se uporabljajo isti koncepti poročanja. Pri poročanju kapitalskih blažilnikov za predlogo GS se ustrezni zneski poročajo na podlagi izračuna zahtev po blažilniku, tj. glede na to, ali se zahteve izračunajo na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični ravni.

410

ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU

Člen 128(2) direktive o kapitalskih zahtevah.

420

VAROVALNI KAPITALSKI BLAŽILNIK

Člen 128(1) in člen 29 direktive o kapitalskih zahtevah.

V skladu s členom 129(1) je varovalni kapitalski blažilnik dodatni znesek navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ker je stopnja varovalnega kapitalskega blažilnika v višini 2,5 % stalna, se znesek poroča v tem polju.

430

POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTEN PROTICIKLIČNI KAPITALSKI BLAŽILNIK

Člen 128(7), člen 130 in členi 135 do 140 direktive o kapitalskih zahtevah.

V tem polju se poroča dejanski znesek proticikličnega blažilnika.

440

VAROVALNI BLAŽILNIK ZARADI MAKROBONITETNEGA ALI SISTEMSKEGA TVEGANJA, UGOTOVLJENEGA NA RAVNI DRŽAVE ČLANICE

Člen 458(2)(d)(iv) CRR.

V tem polju se poroča znesek varovalnega blažilnika zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice, ki se lahko v skladu s členom 458 CRR zahteva poleg varovalnega kapitalskega blažilnika.

450

BLAŽILNIK SISTEMSKIH TVEGANJ

Člena 133 in 134 direktive o kapitalskih zahtevah.

V tem polju se poroča znesek blažilnika sistemskih tveganj.

460

BLAŽILNIK ZA SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

Člen 128(4) direktive o kapitalskih zahtevah.

V tem polju se poroča znesek blažilnika za sistemsko pomembne institucije.

470

BLAŽILNIK ZA GLOBALNE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.

V tem polju se poroča znesek blažilnika za globalne sistemsko pomembne institucije.

480

BLAŽILNIK ZA DRUGE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE

Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.

V tem polju se poroča znesek blažilnika za druge sistemsko pomembne institucije.

3.   PREDLOGE ZA KREDITNO TVEGANJE

3.1   SPLOŠNE OPOMBE

| 37. | Obstajajo različni sklopi predlog za standardizirani pristop in pristop IRB za kreditno tveganje. Poleg tega se poročajo ločene predloge za geografsko razčlenitev izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja, če je presežen zadevni prag iz člena 5(a)(4). |
| --- | --- |

37.

Obstajajo različni sklopi predlog za standardizirani pristop in pristop IRB za kreditno tveganje. Poleg tega se poročajo ločene predloge za geografsko razčlenitev izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja, če je presežen zadevni prag iz člena 5(a)(4).

3.1.1   Poročanje o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave

| 38. | V členu 235 CRR je opisan postopek izračuna izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovana z osebnim zavarovanjem. |
| --- | --- |

38.

V členu 235 CRR je opisan postopek izračuna izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovana z osebnim zavarovanjem.

| 39. | V členu 236 CRR je opisan postopek izračuna izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovana z osebnim zavarovanjem, v primeru polnega zavarovanja/delnega zavarovanja – enaka zapadlost. |
| --- | --- |

39.

V členu 236 CRR je opisan postopek izračuna izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovana z osebnim zavarovanjem, v primeru polnega zavarovanja/delnega zavarovanja – enaka zapadlost.

| 40. | Členi 196, 197 in 200 CRR urejajo stvarno kreditno zavarovanje. |
| --- | --- |

40.

Členi 196, 197 in 200 CRR urejajo stvarno kreditno zavarovanje.

| 41. | Poročanje izpostavljenosti do dolžnikov (neposrednih nasprotnih strank) in dajalcev zavarovanja, ki so razvrščeni v isto kategorijo izpostavljenosti, se izvede kot priliv v isto kategorijo izpostavljenosti in kot odliv iz nje. |
| --- | --- |

41.

Poročanje izpostavljenosti do dolžnikov (neposrednih nasprotnih strank) in dajalcev zavarovanja, ki so razvrščeni v isto kategorijo izpostavljenosti, se izvede kot priliv v isto kategorijo izpostavljenosti in kot odliv iz nje.

| 42. | Vrsta izpostavljenosti se ne spremeni zaradi osebnega kreditnega zavarovanja. |
| --- | --- |

42.

Vrsta izpostavljenosti se ne spremeni zaradi osebnega kreditnega zavarovanja.

| 43. | Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem, je zavarovani del razvrščen kot odliv, npr. v kategoriji izpostavljenosti dolžnika, in kot priliv v kategoriji izpostavljenosti dajalca zavarovanja. Vendar se vrsta izpostavljenosti ne spremeni zaradi spremembe kategorije izpostavljenosti. |
| --- | --- |

43.

Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem, je zavarovani del razvrščen kot odliv, npr. v kategoriji izpostavljenosti dolžnika, in kot priliv v kategoriji izpostavljenosti dajalca zavarovanja. Vendar se vrsta izpostavljenosti ne spremeni zaradi spremembe kategorije izpostavljenosti.

| 44. | Učinek zamenjave v okviru poročanja COREP odraža tveganju prilagojeno obravnavanje, ki se dejansko uporablja za zavarovani del izpostavljenosti. Zavarovani del izpostavljenosti je kot tak prilagojen tveganju v skladu s standardiziranim pristopom in se poroča v predlogi CR SA. |
| --- | --- |

44.

Učinek zamenjave v okviru poročanja COREP odraža tveganju prilagojeno obravnavanje, ki se dejansko uporablja za zavarovani del izpostavljenosti. Zavarovani del izpostavljenosti je kot tak prilagojen tveganju v skladu s standardiziranim pristopom in se poroča v predlogi CR SA.

3.1.2   Poročanje o kreditnem tveganju nasprotne stranke

| 45. | Izpostavljenosti, ki izhajajo iz pozicij kreditnega tveganja nasprotne stranke, se poročajo v predlogi CR SA ali CR IRB ne glede na to, ali so postavke netrgovalne knjige ali postavke trgovalne knjige. |
| --- | --- |

45.

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz pozicij kreditnega tveganja nasprotne stranke, se poročajo v predlogi CR SA ali CR IRB ne glede na to, ali so postavke netrgovalne knjige ali postavke trgovalne knjige.

3.2   C 07.00 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SA)

3.2.1   Splošne opombe

| 46. | Predloge CR SA zagotavljajo potrebne informacije o izračunu kapitalskih zahtev za kreditno tveganje v skladu s standardiziranim pristopom. Zagotavljajo zlasti podrobne informacije o:






  a) | razporeditvi vrednosti izpostavljenosti glede na različne vrste izpostavljenosti, uteži tveganja in kategorije izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

46.

Predloge CR SA zagotavljajo potrebne informacije o izračunu kapitalskih zahtev za kreditno tveganje v skladu s standardiziranim pristopom. Zagotavljajo zlasti podrobne informacije o:

a)

razporeditvi vrednosti izpostavljenosti glede na različne vrste izpostavljenosti, uteži tveganja in kategorije izpostavljenosti;

| b) | znesku in vrstah tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki se uporabljajo za zmanjševanje tveganj. |
| --- | --- |

b)

znesku in vrstah tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki se uporabljajo za zmanjševanje tveganj.

3.2.2   Obseg predloge CR SA

| 47. | V skladu s členom 112 CRR se vsaka izpostavljenost na podlagi standardiziranega pristopa razvrsti v eno od 16 kategorij izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa z namenom izračuna kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

47.

V skladu s členom 112 CRR se vsaka izpostavljenost na podlagi standardiziranega pristopa razvrsti v eno od 16 kategorij izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa z namenom izračuna kapitalskih zahtev.

| 48. | V predlogi CR SA je treba navesti informacije o vseh kategorijah izpostavljenosti in posamezno za vsako kategorijo izpostavljenosti, kot je določeno za standardizirani pristop. Skupne vrednosti in informacije po posameznih kategorijah izpostavljenosti se poročajo ločeno. |
| --- | --- |

48.

V predlogi CR SA je treba navesti informacije o vseh kategorijah izpostavljenosti in posamezno za vsako kategorijo izpostavljenosti, kot je določeno za standardizirani pristop. Skupne vrednosti in informacije po posameznih kategorijah izpostavljenosti se poročajo ločeno.

| 49. | Predloga CR SA pa ne obsega naslednjih izpostavljenosti:






  a) | izpostavljenosti, razvrščenih v ‚postavke iz naslova pozicij v listinjenju‘ v skladu s členom 112(m) CRR, ki se poročajo v predlogah CR SEC; |
| --- | --- | --- |

49.

Predloga CR SA pa ne obsega naslednjih izpostavljenosti:

a)

izpostavljenosti, razvrščenih v ‚postavke iz naslova pozicij v listinjenju‘ v skladu s členom 112(m) CRR, ki se poročajo v predlogah CR SEC;

| b) | izpostavljenosti, odbitih od kapitala. |
| --- | --- |

b)

izpostavljenosti, odbitih od kapitala.

| 50. | Obseg predloge CR SA vključuje naslednje kapitalske zahteve:






  a) | kreditno tveganje v skladu s poglavjem 2 (Standardizirani pristop) naslova II dela 3 CRR v netrgovalni knjigi, vključno s kreditnim tveganjem nasprotne stranke v skladu s poglavjem 6 (Kreditno tveganje nasprotne stranke) naslova II dela 3 CRR v netrgovalni knjigi; |
| --- | --- | --- |

50.

Obseg predloge CR SA vključuje naslednje kapitalske zahteve:

a)

kreditno tveganje v skladu s poglavjem 2 (Standardizirani pristop) naslova II dela 3 CRR v netrgovalni knjigi, vključno s kreditnim tveganjem nasprotne stranke v skladu s poglavjem 6 (Kreditno tveganje nasprotne stranke) naslova II dela 3 CRR v netrgovalni knjigi;

| b) | kreditno tveganje nasprotne stranke v skladu s poglavjem 6 (Kreditno tveganje nasprotne stranke) naslova II dela 3 CRR v trgovalni knjigi; |
| --- | --- |

b)

kreditno tveganje nasprotne stranke v skladu s poglavjem 6 (Kreditno tveganje nasprotne stranke) naslova II dela 3 CRR v trgovalni knjigi;

| c) | tveganje poravnave iz naslova prostih izročitev v skladu s členom 379 CRR v zvezi z vsemi poslovnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

c)

tveganje poravnave iz naslova prostih izročitev v skladu s členom 379 CRR v zvezi z vsemi poslovnimi dejavnostmi.

| 51. | V obseg predloge so vključene vse izpostavljenosti, za katere se kapitalske zahteve izračunajo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 CRR ter v povezavi s poglavjema 4 in 6 naslova II dela 3 CRR. Institucije, ki uporabljajo člen 94(1) CRR, morajo v tej predlogi poročati svoje pozicije, ki izhajajo iz trgovalne knjige, če uporabljajo poglavje 2 naslova II dela 3 CRR za izračun kapitalskih zahtev iz navedene uredbe (poglavji 2 in 6 naslova II dela 3 in naslova V CRR). Zato predloga zagotavlja podrobne informacije o vrsti izpostavljenosti (npr. bilančne postavke/zunajbilančne postavke) in tudi informacije o dodelitvi uteži tveganj v okviru zadevne kategorije izpostavljenosti. |
| --- | --- |

51.

V obseg predloge so vključene vse izpostavljenosti, za katere se kapitalske zahteve izračunajo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 CRR ter v povezavi s poglavjema 4 in 6 naslova II dela 3 CRR. Institucije, ki uporabljajo člen 94(1) CRR, morajo v tej predlogi poročati svoje pozicije, ki izhajajo iz trgovalne knjige, če uporabljajo poglavje 2 naslova II dela 3 CRR za izračun kapitalskih zahtev iz navedene uredbe (poglavji 2 in 6 naslova II dela 3 in naslova V CRR). Zato predloga zagotavlja podrobne informacije o vrsti izpostavljenosti (npr. bilančne postavke/zunajbilančne postavke) in tudi informacije o dodelitvi uteži tveganj v okviru zadevne kategorije izpostavljenosti.

| 52. | Poleg tega predloga CR SA vključuje pojasnjevalne postavke v vrsticah 290 do 320, ki so namenjene zbiranju nadaljnjih informacij o izpostavljenostih, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, in neplačanih izpostavljenostih. |
| --- | --- |

52.

Poleg tega predloga CR SA vključuje pojasnjevalne postavke v vrsticah 290 do 320, ki so namenjene zbiranju nadaljnjih informacij o izpostavljenostih, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, in neplačanih izpostavljenostih.

| 53. | Te pojasnjevalne postavke se poročajo le za naslednje kategorije izpostavljenosti:






  a) | izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank (člen 112(a) CRR); |
| --- | --- | --- |

53.

Te pojasnjevalne postavke se poročajo le za naslednje kategorije izpostavljenosti:

a)

izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank (člen 112(a) CRR);

| b) | izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav (člen 112(b) CRR); |
| --- | --- |

b)

izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav (člen 112(b) CRR);

| c) | izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja (člen 112(c) CRR); |
| --- | --- |

c)

izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja (člen 112(c) CRR);

| d) | izpostavljenosti do institucij (člen 112(f) CRR); |
| --- | --- |

d)

izpostavljenosti do institucij (člen 112(f) CRR);

| e) | izpostavljenosti do podjetij (člen 112(g) CRR); |
| --- | --- |

e)

izpostavljenosti do podjetij (člen 112(g) CRR);

| f) | izpostavljenosti na drobno (člen 112(h) CRR). |
| --- | --- |

f)

izpostavljenosti na drobno (člen 112(h) CRR).

| 54. | Poročanje pojasnjevalnih postavk ne vpliva niti na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz kategorij izpostavljenosti v skladu s členom 112(a) do (c) in (f) do (h) CRR niti na izračun tistih iz kategorij izpostavljenosti v skladu s členom 112(i) in (j) CRR, poročanih v predlogi CR SA. |
| --- | --- |

54.

Poročanje pojasnjevalnih postavk ne vpliva niti na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz kategorij izpostavljenosti v skladu s členom 112(a) do (c) in (f) do (h) CRR niti na izračun tistih iz kategorij izpostavljenosti v skladu s členom 112(i) in (j) CRR, poročanih v predlogi CR SA.

| 55. | Pojasnjevalne vrstice zagotavljajo dodatne informacije o dolžnikovi strukturi kategorij ‚neplačanih‘ izpostavljenosti ali izpostavljenosti, ‚zavarovanih z nepremičninami‘. Izpostavljenosti se poročajo v teh vrsticah, kadar bi bili dolžniki navedeni v kategorijah izpostavljenosti ‚enote centralne ravni držav ali centralnih bank‘, ‚enote regionalne ali lokalne ravni držav‘, ‚subjekti javnega sektorja‘, ‚institucije‘, ‚podjetja‘ in ‚na drobno‘ predloge CR SA, če navedene izpostavljenosti ne bi bile razvrščene v kategorijo izpostavljenosti‚neplačano‘ ali ‚zavarovano z nepremičninami‘. Številke, ki se poročajo, so sicer enake tistim, ki se uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v kategorijah izpostavljenosti ‚neplačano‘ ali ‚zavarovano z nepremičninami‘. |
| --- | --- |

55.

Pojasnjevalne vrstice zagotavljajo dodatne informacije o dolžnikovi strukturi kategorij ‚neplačanih‘ izpostavljenosti ali izpostavljenosti, ‚zavarovanih z nepremičninami‘. Izpostavljenosti se poročajo v teh vrsticah, kadar bi bili dolžniki navedeni v kategorijah izpostavljenosti ‚enote centralne ravni držav ali centralnih bank‘, ‚enote regionalne ali lokalne ravni držav‘, ‚subjekti javnega sektorja‘, ‚institucije‘, ‚podjetja‘ in ‚na drobno‘ predloge CR SA, če navedene izpostavljenosti ne bi bile razvrščene v kategorijo izpostavljenosti‚neplačano‘ ali ‚zavarovano z nepremičninami‘. Številke, ki se poročajo, so sicer enake tistim, ki se uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v kategorijah izpostavljenosti ‚neplačano‘ ali ‚zavarovano z nepremičninami‘.

| 56. | Na primer, za izpostavljenost, katere zneski izpostavljenosti tveganju se izračunajo v skladu s členom 127 CRR in pri čemer so prilagoditve vrednosti manjše od 20 %, se te informacije poročajo v vrstici 320 predloge CR SA v skupni vrednosti in v kategoriji izpostavljenosti ‚neplačano‘. Če je bila izpostavljenost, preden je postala neplačana, izpostavljenost do institucije, se te informacije poročajo tudi v vrstici 320 kategorije izpostavljenosti ‚institucije‘. |
| --- | --- |

56.

Na primer, za izpostavljenost, katere zneski izpostavljenosti tveganju se izračunajo v skladu s členom 127 CRR in pri čemer so prilagoditve vrednosti manjše od 20 %, se te informacije poročajo v vrstici 320 predloge CR SA v skupni vrednosti in v kategoriji izpostavljenosti ‚neplačano‘. Če je bila izpostavljenost, preden je postala neplačana, izpostavljenost do institucije, se te informacije poročajo tudi v vrstici 320 kategorije izpostavljenosti ‚institucije‘.

3.2.3   Razvrstitev izpostavljenosti v kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa

| 57. | Da se zagotovi dosledno razvrščanje izpostavljenosti v različne kategorije izpostavljenosti iz člena 112 CRR, se uporabi naslednji postopni pristop:






  a) | V prvem koraku se originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev razvrsti v ustrezno kategorijo (originalne) izpostavljenosti iz člena 112 CRR, brez poseganja v posebno obravnavanje (uteži tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena. |
| --- | --- | --- |

57.

Da se zagotovi dosledno razvrščanje izpostavljenosti v različne kategorije izpostavljenosti iz člena 112 CRR, se uporabi naslednji postopni pristop:

a)

V prvem koraku se originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev razvrsti v ustrezno kategorijo (originalne) izpostavljenosti iz člena 112 CRR, brez poseganja v posebno obravnavanje (uteži tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena.

| b) | V drugem koraku se lahko izpostavljenosti prerazvrstijo v druge kategorije izpostavljenosti zaradi uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave na izpostavljenost (npr. jamstva, kreditni izvedeni finančni instrumenti, enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem) prek prilivov in odlivov. |
| --- | --- |

b)

V drugem koraku se lahko izpostavljenosti prerazvrstijo v druge kategorije izpostavljenosti zaradi uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave na izpostavljenost (npr. jamstva, kreditni izvedeni finančni instrumenti, enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem) prek prilivov in odlivov.

| 58. | Naslednja merila se uporabljajo za razvrščanje originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev v različne kategorije izpostavljenosti (prvi korak) brez poseganja v nadaljnje prerazporejanje zaradi uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost ali v obravnavanje (utež tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena. |
| --- | --- |

58.

Naslednja merila se uporabljajo za razvrščanje originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev v različne kategorije izpostavljenosti (prvi korak) brez poseganja v nadaljnje prerazporejanje zaradi uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost ali v obravnavanje (utež tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena.

| 59. | Za namen razvrščanja originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja v prvem koraku se tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, povezane z izpostavljenostjo, ne upoštevajo (opozoriti je treba, da se bodo izrecno upoštevale v drugi fazi), razen če je učinek zavarovanja neločljiv del opredelitve kategorije izpostavljenosti, kot je v primeru kategorije izpostavljenosti iz člena 112(i) CRR (izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine). |
| --- | --- |

59.

Za namen razvrščanja originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja v prvem koraku se tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, povezane z izpostavljenostjo, ne upoštevajo (opozoriti je treba, da se bodo izrecno upoštevale v drugi fazi), razen če je učinek zavarovanja neločljiv del opredelitve kategorije izpostavljenosti, kot je v primeru kategorije izpostavljenosti iz člena 112(i) CRR (izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine).

| 60. | Člen 112 CRR ne določa meril za ločevanje kategorij izpostavljenosti. To bi lahko pomenilo, da bi se lahko ena izpostavljenost razvrstila v različne kategorije izpostavljenosti, če v merilih za ocenjevanje ni določeno prednostno razvrščanje. Najbolj očiten primer izhaja iz izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno (člen 112(n) CRR) ter izpostavljenosti do institucij (člen 112(f) CRR)/izpostavljenosti do podjetij (člen 112(g) CRR). V tem primeru je jasno, da CRR določa posredno prednostno razvrščanje, ker se najprej oceni, ali neka izpostavljenost izpolnjuje pogoje za razvrstitev v kratkoročne izpostavljenosti do institucij in izpostavljenosti do podjetij. Sicer je očitno, da se izpostavljenost nikoli ne razvrsti v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(n) CRR. Navedeni primer je eden od najbolj očitnih primerov, vendar ni edini. Opozoriti je treba, da so merila, ki se uporabljajo za določitev kategorij izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa, različna (institucionalno razvrščanje, ročnost izpostavljenosti, stanje neplačane izpostavljenosti itd.), kar je glavni razlog za neločeno združevanje. |
| --- | --- |

60.

Člen 112 CRR ne določa meril za ločevanje kategorij izpostavljenosti. To bi lahko pomenilo, da bi se lahko ena izpostavljenost razvrstila v različne kategorije izpostavljenosti, če v merilih za ocenjevanje ni določeno prednostno razvrščanje. Najbolj očiten primer izhaja iz izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno (člen 112(n) CRR) ter izpostavljenosti do institucij (člen 112(f) CRR)/izpostavljenosti do podjetij (člen 112(g) CRR). V tem primeru je jasno, da CRR določa posredno prednostno razvrščanje, ker se najprej oceni, ali neka izpostavljenost izpolnjuje pogoje za razvrstitev v kratkoročne izpostavljenosti do institucij in izpostavljenosti do podjetij. Sicer je očitno, da se izpostavljenost nikoli ne razvrsti v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(n) CRR. Navedeni primer je eden od najbolj očitnih primerov, vendar ni edini. Opozoriti je treba, da so merila, ki se uporabljajo za določitev kategorij izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa, različna (institucionalno razvrščanje, ročnost izpostavljenosti, stanje neplačane izpostavljenosti itd.), kar je glavni razlog za neločeno združevanje.

| 61. | Za homogeno in primerljivo poročanje je treba določiti merila za ocenjevanje prednostnega razvrščanja za razvrstitev originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja glede na kategorije izpostavljenosti, brez poseganja v posebno obravnavanje (utež tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena. Merila za prednostno razvrščanje, ki so predstavljena spodaj z uporabo sheme drevesa odločanja, temeljijo na ocenjevanju pogojev, ki so v CRR določeni izrecno zato, da izpostavljenost ustreza določeni kategoriji izpostavljenosti in, če je to izpolnjeno, na kateri koli odločitvi glede dela poročevalskih institucij ali nadzornika v zvezi z uporabo nekaterih kategorij izpostavljenosti. Kot tak bi bil rezultat postopka razvrščanja izpostavljenosti za namene poročanja skladen z določbami CRR. To institucijam ne preprečuje, da bi uporabile druge notranje postopke razvrščanja, ki so prav tako lahko v skladu z vsemi zadevnimi določbami CRR in njihovimi razlagami, ki jih izdajo ustrezni forumi. |
| --- | --- |

61.

Za homogeno in primerljivo poročanje je treba določiti merila za ocenjevanje prednostnega razvrščanja za razvrstitev originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja glede na kategorije izpostavljenosti, brez poseganja v posebno obravnavanje (utež tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena. Merila za prednostno razvrščanje, ki so predstavljena spodaj z uporabo sheme drevesa odločanja, temeljijo na ocenjevanju pogojev, ki so v CRR določeni izrecno zato, da izpostavljenost ustreza določeni kategoriji izpostavljenosti in, če je to izpolnjeno, na kateri koli odločitvi glede dela poročevalskih institucij ali nadzornika v zvezi z uporabo nekaterih kategorij izpostavljenosti. Kot tak bi bil rezultat postopka razvrščanja izpostavljenosti za namene poročanja skladen z določbami CRR. To institucijam ne preprečuje, da bi uporabile druge notranje postopke razvrščanja, ki so prav tako lahko v skladu z vsemi zadevnimi določbami CRR in njihovimi razlagami, ki jih izdajo ustrezni forumi.

| 62. | Kategorija izpostavljenosti ima lahko prednost pred drugimi v razvrstitvi ocen v okviru drevesa odločanja (tj. kategorija je ocenjena prva, če se vanjo lahko razvrsti izpostavljenost brez poseganja v rezultat tega ocenjevanja), če sicer vanjo ne bi bila razvrščena nobena izpostavljenost. To bi se zgodilo, če bi bila kategorija izpostavljenosti v primeru odsotnosti meril za prednostno razvrščanje podskupina drugih. Kot taka bi merila, grafično prikazana v okviru naslednjega drevesa odločanja, temeljila na postopnem procesu. |
| --- | --- |

62.

Kategorija izpostavljenosti ima lahko prednost pred drugimi v razvrstitvi ocen v okviru drevesa odločanja (tj. kategorija je ocenjena prva, če se vanjo lahko razvrsti izpostavljenost brez poseganja v rezultat tega ocenjevanja), če sicer vanjo ne bi bila razvrščena nobena izpostavljenost. To bi se zgodilo, če bi bila kategorija izpostavljenosti v primeru odsotnosti meril za prednostno razvrščanje podskupina drugih. Kot taka bi merila, grafično prikazana v okviru naslednjega drevesa odločanja, temeljila na postopnem procesu.

| 63. | Na tej podlagi bi se pri razvrstitvi ocen v okviru spodnjega drevesa odločanja upošteval naslednji vrstni red:






  1. | pozicije v listinjenju; |
| --- | --- | --- |

63.

Na tej podlagi bi se pri razvrstitvi ocen v okviru spodnjega drevesa odločanja upošteval naslednji vrstni red:

1.

pozicije v listinjenju;

| 2. | postavke, povezane z zelo visokim tveganjem; |
| --- | --- |

2.

postavke, povezane z zelo visokim tveganjem;

| 3. | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov |
| --- | --- |

3.

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov

| 4. | neplačane izpostavljenosti; |
| --- | --- |

4.

neplačane izpostavljenosti;

| 5. | izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (‚KNP‘)/izpostavljenosti iz naslova kritih obveznic (ločene kategorije izpostavljenosti); |
| --- | --- |

5.

izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (‚KNP‘)/izpostavljenosti iz naslova kritih obveznic (ločene kategorije izpostavljenosti);

| 6. | izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine; |
| --- | --- |

6.

izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine;

| 7. | druge postavke; |
| --- | --- |

7.

druge postavke;

| 8. | izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno; |
| --- | --- |

8.

izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno;

| 9. | vse druge kategorije izpostavljenosti (ločene kategorije izpostavljenosti), ki vključujejo izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank, izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav, izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja, izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank, izpostavljenosti do mednarodnih organizacij, izpostavljenosti do institucij, izpostavljenosti do podjetij in izpostavljenosti na drobno. |
| --- | --- |

9.

vse druge kategorije izpostavljenosti (ločene kategorije izpostavljenosti), ki vključujejo izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank, izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav, izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja, izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank, izpostavljenosti do mednarodnih organizacij, izpostavljenosti do institucij, izpostavljenosti do podjetij in izpostavljenosti na drobno.

| 64. | V primeru izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih in kadar je uporabljen pristop vpogleda (člen 132(3) do (5) CRR) se posamezne osnovne izpostavljenosti obravnavajo in razvrstijo v ustrezne vrstice uteži tveganja v skladu z njihovo obravnavo, vse posamezne izpostavljenosti pa se razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (‚KNP‘). |
| --- | --- |

64.

V primeru izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih in kadar je uporabljen pristop vpogleda (člen 132(3) do (5) CRR) se posamezne osnovne izpostavljenosti obravnavajo in razvrstijo v ustrezne vrstice uteži tveganja v skladu z njihovo obravnavo, vse posamezne izpostavljenosti pa se razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (‚KNP‘).

| 65. | Če so kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila iz člena 134(6) CRR ocenjeni, se razvrstijo neposredno v pozicije v listinjenju. Če niso ocenjeni, se razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚druge postavke‘. V tem primeru se nominalna vrednost pogodbe sporoči kot originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev v vrstici za ‚druge uteži tveganja‘ (uporabi se utež, določena z vsoto iz člena 134(6) CRR). |
| --- | --- |

65.

Če so kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila iz člena 134(6) CRR ocenjeni, se razvrstijo neposredno v pozicije v listinjenju. Če niso ocenjeni, se razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚druge postavke‘. V tem primeru se nominalna vrednost pogodbe sporoči kot originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev v vrstici za ‚druge uteži tveganja‘ (uporabi se utež, določena z vsoto iz člena 134(6) CRR).

| 66. | V drugem koraku se zaradi tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave izpostavljenosti prerazporedijo v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanj.
  DREVO ODLOČANJA ZA RAZVRSTITEV ORIGINALNE IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV V KATEGORIJE IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA V SKLADU S CRR







  Originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(m)? | DA | Pozicije v listinjenju |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(k)? | DA | Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem (glej tudi člen 128) |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(p)? | DA | Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (glej tudi člen 133). |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(j)? | DA | Neplačane izpostavljenosti |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategoriji izpostavljenosti iz člena 112(l) in (o)? | DA | Izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (KNP).
  Izpostavljenosti iz naslova naložb v krite obveznice (glej tudi člen 129).
  Ti kategoriji izpostavljenosti sta ločeni druga od druge (glej opombe glede pristopa vpogleda v zgornjem odgovoru). Zato je razvrstitev v eno od kategorij neposredna. |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(i)? | DA | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine (glej tudi člen 124) |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(q)? | DA | Druge postavke |
| NE | | |
| Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(n)? | DA | Izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno |
| NE | | |
| Spodnje kategorije izpostavljenosti so ločene druga od druge. Zato je razvrstitev v eno od kategorij neposredna.
  Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank.
  Izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav.
  Izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja.
  Izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank.
  Izpostavljenosti do mednarodnih organizacij.
  Izpostavljenosti do institucij.
  Izpostavljenosti do podjetij.
  Izpostavljenosti na drobno. |

66.

V drugem koraku se zaradi tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave izpostavljenosti prerazporedijo v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanj.

DREVO ODLOČANJA ZA RAZVRSTITEV ORIGINALNE IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV V KATEGORIJE IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA V SKLADU S CRR

Originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(m)?

Image

Pozicije v listinjenju

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(k)?

Image

Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem (glej tudi člen 128)

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(p)?

Image

Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (glej tudi člen 133).

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(j)?

Image

Neplačane izpostavljenosti

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategoriji izpostavljenosti iz člena 112(l) in (o)?

Image

Izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (KNP).

Izpostavljenosti iz naslova naložb v krite obveznice (glej tudi člen 129).

Ti kategoriji izpostavljenosti sta ločeni druga od druge (glej opombe glede pristopa vpogleda v zgornjem odgovoru). Zato je razvrstitev v eno od kategorij neposredna.

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(i)?

Image

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine (glej tudi člen 124)

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(q)?

Image

Druge postavke

Image

Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(n)?

Image

Izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

Image

Spodnje kategorije izpostavljenosti so ločene druga od druge. Zato je razvrstitev v eno od kategorij neposredna.

Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank.

Izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav.

Izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja.

Izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank.

Izpostavljenosti do mednarodnih organizacij.

Izpostavljenosti do institucij.

Izpostavljenosti do podjetij.

Izpostavljenosti na drobno.

3.2.4   Pojasnila glede obsega nekaterih posebnih kategorij izpostavljenosti iz člena 112 CRR

3.2.4.1   Kategorija izpostavljenosti ‚institucije‘

| 67. | Sporočanje izpostavljenosti znotraj skupine v skladu s členom 113(6) do (7) CRR se izvede, kakor sledi. |
| --- | --- |

67.

Sporočanje izpostavljenosti znotraj skupine v skladu s členom 113(6) do (7) CRR se izvede, kakor sledi.

| 68. | Izpostavljenosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 113(7) CRR, se poročajo v ustreznih kategorijah izpostavljenosti, v okviru katerih bi se sporočile, če to ne bi bile izpostavljenosti znotraj skupine. |
| --- | --- |

68.

Izpostavljenosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 113(7) CRR, se poročajo v ustreznih kategorijah izpostavljenosti, v okviru katerih bi se sporočile, če to ne bi bile izpostavljenosti znotraj skupine.

| 69. | V skladu s členom 113(6) in (7) CRR ‚lahko institucija ob predhodni odobritvi pristojnih organov opusti uporabo zahtev iz odstavka 1 tega člena za izpostavljenosti te institucije do nasprotne stranke, ki je njena nadrejena oseba, njena odvisna družba, odvisna družba njene nadrejene družbe ali podjetje, s katerim je povezana v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS‘. To pomeni, da nasprotne stranke znotraj skupine niso nujno institucije, ampak tudi družbe, ki so razvrščene v druge kategorije izpostavljenosti, npr. družbe za pomožne storitve ali družbe v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS. Zato se izpostavljenosti znotraj skupine poročajo v ustrezni kategoriji izpostavljenosti. |
| --- | --- |

69.

V skladu s členom 113(6) in (7) CRR ‚lahko institucija ob predhodni odobritvi pristojnih organov opusti uporabo zahtev iz odstavka 1 tega člena za izpostavljenosti te institucije do nasprotne stranke, ki je njena nadrejena oseba, njena odvisna družba, odvisna družba njene nadrejene družbe ali podjetje, s katerim je povezana v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS‘. To pomeni, da nasprotne stranke znotraj skupine niso nujno institucije, ampak tudi družbe, ki so razvrščene v druge kategorije izpostavljenosti, npr. družbe za pomožne storitve ali družbe v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS. Zato se izpostavljenosti znotraj skupine poročajo v ustrezni kategoriji izpostavljenosti.

3.2.4.2   Kategorija izpostavljenosti ‚krite obveznice‘

| 70. | Razvrščanje izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘ se izvede, kakor sledi. |
| --- | --- |

70.

Razvrščanje izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘ se izvede, kakor sledi.

| 71. | Obveznice, kot so opredeljene v členu 52(4) Direktive 2009/65/ES, izpolnjujejo zahteve iz člena 129(1) do (2) CRR, da se lahko razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘. Izpolnjevanje navedenih zahtev je treba preveriti v vsakem primeru. Kljub temu se obveznice, ki so v skladu s členom 52(4) Direktive 2009/65/ES in izdane pred 31. decembrom 2007, prav tako razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘ zaradi člena 129(6) CRR. |
| --- | --- |

71.

Obveznice, kot so opredeljene v členu 52(4) Direktive 2009/65/ES, izpolnjujejo zahteve iz člena 129(1) do (2) CRR, da se lahko razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘. Izpolnjevanje navedenih zahtev je treba preveriti v vsakem primeru. Kljub temu se obveznice, ki so v skladu s členom 52(4) Direktive 2009/65/ES in izdane pred 31. decembrom 2007, prav tako razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘ zaradi člena 129(6) CRR.

3.2.4.3   Kategorija izpostavljenosti ‚kolektivni naložbeni podjemi‘

| 72. | Če se uporabi možnost iz člena 132(5) CRR, se izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih poročajo kot bilančne postavke v skladu s prvim stavkom člena 111(1) CRR. |
| --- | --- |

72.

Če se uporabi možnost iz člena 132(5) CRR, se izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih poročajo kot bilančne postavke v skladu s prvim stavkom člena 111(1) CRR.

3.2.5   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja prilagoditev vrednosti in rezervacij, konverzijskih faktorjev in učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z naslednjimi opredelitvami, ki izhajajo iz člena 111(2) CRR.
  Za izvedene finančne instrumente, repo posle, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, posle z dolgim rokom poravnave in posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR ali člen 92(3)(f) CRR, originalna izpostavljenost ustreza vrednosti izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunani v skladu z metodami iz poglavja 6 naslova II dela 3 CRR.
  Za vrednosti izpostavljenosti iz naslova zakupa se uporablja člen 134(7) CRR.
  V primeru bilančnega pobota v skladu s členom 219 CRR se vrednosti izpostavljenosti poročajo v skladu s prejetim zavarovanjem z denarnimi sredstvi.
  V primeru okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo repo posle in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, se v stolpec 010 vključi učinek stvarnega kreditnega zavarovanja v obliki okvirnih pogodb o pobotu iz člena 220(4) CRR. Zato se v primeru okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo repo posle, za katere se uporabljajo določbe iz poglavja 6 naslova II dela 3 CRR, E*, izračunan v skladu s členoma 220 in 221 CRR, sporoči v stolpcu 010 predloge CR SA. |
| 030 | (–) Prilagoditve vrednosti in rezervacije, povezane z originalno izpostavljenostjo

  Člena 24 in 110 CRR
  Prilagoditve vrednosti in rezervacije za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, ki se uporablja za subjekt. |
| 040 | Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami

  Vsota stolpcev 010 in 030. |
| 050–100 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

  Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(57) CRR, ki zmanjšujejo kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti, kot je opredeljeno spodaj v okviru polja Zamenjava izpostavljenosti zaradi zmanjševanja kreditnega tveganja.
  Če ima zavarovanje učinek na vrednost izpostavljenosti (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.
  Postavke, ki se poročajo v tem polju:






  — | zavarovanje s premoženjem, vključeno v skladu z enostavno metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem; |

Stolpci

010

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja prilagoditev vrednosti in rezervacij, konverzijskih faktorjev in učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z naslednjimi opredelitvami, ki izhajajo iz člena 111(2) CRR.

Za izvedene finančne instrumente, repo posle, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, posle z dolgim rokom poravnave in posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR ali člen 92(3)(f) CRR, originalna izpostavljenost ustreza vrednosti izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunani v skladu z metodami iz poglavja 6 naslova II dela 3 CRR.

Za vrednosti izpostavljenosti iz naslova zakupa se uporablja člen 134(7) CRR.

V primeru bilančnega pobota v skladu s členom 219 CRR se vrednosti izpostavljenosti poročajo v skladu s prejetim zavarovanjem z denarnimi sredstvi.

V primeru okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo repo posle in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, se v stolpec 010 vključi učinek stvarnega kreditnega zavarovanja v obliki okvirnih pogodb o pobotu iz člena 220(4) CRR. Zato se v primeru okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo repo posle, za katere se uporabljajo določbe iz poglavja 6 naslova II dela 3 CRR, E*, izračunan v skladu s členoma 220 in 221 CRR, sporoči v stolpcu 010 predloge CR SA.

030

(–) Prilagoditve vrednosti in rezervacije, povezane z originalno izpostavljenostjo

Člena 24 in 110 CRR

Prilagoditve vrednosti in rezervacije za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, ki se uporablja za subjekt.

040

Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami

Vsota stolpcev 010 in 030.

050–100

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(57) CRR, ki zmanjšujejo kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti, kot je opredeljeno spodaj v okviru polja Zamenjava izpostavljenosti zaradi zmanjševanja kreditnega tveganja.

Če ima zavarovanje učinek na vrednost izpostavljenosti (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.

Postavke, ki se poročajo v tem polju:

—

zavarovanje s premoženjem, vključeno v skladu z enostavno metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem;

| — | primerno osebno kreditno zavarovanje. |
| --- | --- |

—

primerno osebno kreditno zavarovanje.

Glej tudi navodila iz točke 4.1.1.

050–060

Osebno kreditno zavarovanje: prilagojene vrednosti (Ga)

Člen 235 CRR.

Člen 239(3) CRR določa prilagojeno vrednost Ga osebnega kreditnega zavarovanja.

050

Jamstva

| — | Člen 203 CRR. |
| --- | --- |

—

Člen 203 CRR.

| — | Osebno kreditno zavarovanje, kot je opredeljeno v členu 4(59) CRR, ki se razlikuje od kreditnih izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

—

Osebno kreditno zavarovanje, kot je opredeljeno v členu 4(59) CRR, ki se razlikuje od kreditnih izvedenih finančnih instrumentov.

060

Kreditni izvedeni finančni instrumenti

Člen 204 CRR.

070 – 080

Stvarno kreditno zavarovanje

Ta stolpca se nanašata na stvarno kreditno zavarovanje v skladu s členom 4(58) ter členi 196, 197 in 200 CRR. Zneski ne vključujejo okvirnih pogodb o pobotu (ki so že vključene v originalno izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev).

Kreditni zapisi in pozicije bilančnega pobota, ki izhajajo iz primernih pogodb o bilančnem pobotu v skladu s členoma 218 in 219 CRR, se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.

070

Zavarovanje s finančnim premoženjem: enostavna metoda

Člen 222(1) do (2) CRR.

080

Drugo stvarno kreditno zavarovanje

Člen 232 CRR.

090–100

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

Členi 222(3), 235(1) do (2) in člen 236 CRR.

Odlivi ustrezajo kritemu delu originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja. Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja.

Poročajo se tudi prilivi in odlivi v isti kategoriji izpostavljenosti.

Upoštevajo se izpostavljenosti, ki izhajajo iz možnih prilivov v druge predloge in odlivov iz drugih predlog.

110

NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Znesek izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST.

120–140

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE, RAZVITA METODA ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM

Členi 223, 224, 225, 226, 227 in 228 CRR. Zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).

Kreditni zapisi in pozicije bilančnega pobota, ki izhajajo iz sprejemljivih pogodb o bilančnem pobotu v skladu s členoma 218 in 219 CRR, se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.

Učinek zavarovanja razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, ki se uporabi za izpostavljenost, zavarovano s primernim zavarovanjem s finančnim premoženjem, se izračuna v skladu s členi 223, 224, 225, 226, 227 in 228 CRR.

120

Prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z izpostavljenostjo

Člen 223(2) do (3) CRR.

Znesek, ki se sporoči, je določen z vplivom prilagoditve za nestanovitnost v zvezi z izpostavljenostjo (Eva – E) = E * He.

130

(–) Prilagojena vrednost zavarovanja s finančnim premoženjem (Cvam)

Člen 239(2) CRR.

Za posle v trgovalni knjigi vključuje zavarovanje s finančnim premoženjem in blago, primerno za izpostavljenosti v trgovalnih knjigah v skladu s členom 299(2)(c) do (f) CRR.

Znesek, ki se sporoči, ustreza Cvam = C * (1 – Hc – Hfc) * (t – t*)/(T – t*). Za opredelitve C, Hc, Hfx, t, T in t* glej oddelka 4 in 5 poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.

140

(–) Od tega: prilagoditve za nestanovitnost in zapadlost

Člena 223(1) in 239(2) CRR.

Znesek, ki se sporoči, je skupni vpliv prilagoditev za nestanovitnost in zapadlost (Cvam – C) = C * [(1 – Hc – Hfx) * (t – t*)/(T – t*) – 1], pri čemer je vpliv prilagoditve za nestanovitnost (Cva – C) = C * [(1 – Hc – Hfx) – 1] in vpliv prilagoditve za zapadlost (Cvam – Cva) = C * (1 – Hc – Hfx) * [(t – t*)/(T – t*) – 1].

150

Popolnoma prilagojena vrednost izpostavljenosti (E*)

Členi 220(4), 223(2) do (5) in 228(1) CRR.

160–190

Razčlenitev popolnoma prilagojene vrednosti izpostavljenosti zunajbilančnih postavk glede na konverzijske faktorje

Člena 111(1) in 4(56) CRR. Glej tudi člena 222(3) in 228(1) CRR.

200

Vrednost izpostavljenosti

Oddelek 4 poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.

Vrednost izpostavljenosti po upoštevanju prilagoditev vrednosti, vseh zmanjšanj kreditnega tveganja in kreditnih konverzijskih faktorjev, ki jih je treba dodeliti utežem tveganja v skladu s členom 113 in oddelkom 2 poglavja 2 naslova II dela 3 CRR.

210

Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke

Za izvedene finančne instrumente, repo posle, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, posle z dolgim rokom poravnave in posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, vrednost izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunana v skladu z metodami iz oddelkov 2, 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3 CRR.

215

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred uporabo faktorja za podporo MSP

Člen 113(1) do (5) CRR brez upoštevanja faktorja za podporo MSP v skladu s členom 500 CRR.

220

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti po uporabi faktorja za podporo MSP

Člen 113(1) do (5) CRR z upoštevanjem faktorja za podporo MSP v skladu s členom 500 CRR.

230

Od tega: z bonitetno oceno na podlagi imenovane ECAI

240

Od tega: z bonitetno oceno na podlagi enot centralne ravni države

| Vrstice | Navodila |
| --- | --- |
| 010 | Skupni znesek izpostavljenosti |
| 020 | od tega: MSP

  V tej vrstici se poročajo vse izpostavljenosti do MSP. |
| 030 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

  V tej vrstici se poročajo le izpostavljenosti do MSP, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 501 CRR. |
| 040 | od tega: zavarovano s hipotekami na nepremičnine – stanovanjske nepremičnine

  Člen 125 CRR.
  Poročajo se le v kategoriji izpostavljenosti ‚zavarovano s hipotekami na nepremičnine‘. |
| 050 | od tega: izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa

  Izpostavljenosti, obravnavane na podlagi člena 150(1) CRR. |
| 060 | od tega: izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB

  Izpostavljenosti, obravnavane na podlagi člena 148(1) CRR. |
| 070–130 | RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI

  Pozicije poročevalske institucije, ki izhajajo iz ‚netrgovalne knjige‘, se razčlenijo na podlagi meril, navedenih spodaj, na bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, in izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke.
  Pozicije poročevalske institucije, ki izhajajo iz ‚trgovalne knjige‘ v zvezi s kreditnim tveganjem nasprotne stranke v skladu s členom 92(3)(f) in členom 299(2) CRR, se dodelijo izpostavljenostim, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke. Institucije, ki uporabljajo člen 94(1) CRR, razčlenijo tudi svoje pozicije, ki izhajajo iz ‚trgovalne knjige‘, na podlagi meril, navedenih spodaj, na bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, in izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke. |
| 070 | Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

  Sredstva iz člena 24 CRR, ki niso vključena v nobeno drugo kategorijo.
  Izpostavljenosti, ki so bilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, so sporočene v vrsticah 090, 110 in 130 ter se zato ne poročajo v tej vrstici.
  Proste izročitve v skladu s členom 379(1) CRR (če niso odbite) ne tvorijo bilančne postavke, vendar se vseeno poročajo v tej vrstici.
  Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(90) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če niso poročane v vrstici 030. |
| 080 | Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

  Zunajbilančne postavke zajemajo postavke iz Priloge I k CRR.
  Izpostavljenosti, ki so zunajbilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, so sporočene v vrsticah 040 in 060 ter zato niso sporočene v tej vrstici.
  Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(90) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če so obravnavane kot zunajbilančne postavke. |
| 090–130 | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke |
| 090 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji

  Posli financiranja z vrednostnimi papirji, kot so opredeljeni v odstavku 17 dokumenta Baselskega odbora ‚Uporaba sporazuma Basel II za trgovalne dejavnosti in obravnavanje učinkov dvojnega neplačila‘, vključujejo: (i) pogodbe o začasni prodaji in začasnem odkupu iz člena 4(82) CRR in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter (ii) posle kreditiranja iz člena 272(3) CRR. |
| 100 | Od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

  Člen 306 CRR za kvalificirane CNS v skladu s členom 4(88) v povezavi s členom 301(2) CRR.
  Trgovalne izpostavljenosti do CNS v skladu s členom 4(91) CRR. |
| 110 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

  Izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe iz Priloge II k CRR.
  Posli z dolgim rokom poravnave, kot so opredeljeni v členu 272(2) CRR.
  Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in so zato sporočeni v vrstici 130, niso sporočeni v tej vrstici. |
| 120 | Od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

  Člen 306 CRR za kvalificirane CNS v skladu s členom 4(88) v povezavi s členom 301(2) CRR.
  Trgovalne izpostavljenosti do CNS v skladu s členom 4(91) CRR. |
| 130 | Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

  V to vrstico so vključene izpostavljenosti, ki zaradi obstoja pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov (kot je opredeljen v členu 272(11) CRR) ne more biti dodeljen izvedenim finančnim instrumentom in poslom z dolgim rokom poravnave ali poslom financiranja z vrednostnimi papirji. |
| 140–280 | RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA |
| 140 | 0 % |
| 150 | 2 %

  Člen 306(1) CRR. |
| 160 | 4 %

  Člen 305(3) CRR. |
| 170 | 10 % |
| 180 | 20 % |
| 190 | 35 % |
| 200 | 50 % |
| 210 | 70 %

  Člen 232(3)(c) CRR |
| 220 | 75 % |
| 230 | 100 % |
| 240 | 150 % |
| 250 | 250 %

  Člen 133(2) CRR. |
| 260 | 370 %

  Člen 471 CRR. |
| 270 | 1 250 %

  Člen 133(2) CRR. |
| 280 | Druge uteži tveganja

  Ta vrstica ni na voljo za kategorije izpostavljenosti ‚ravni držav‘, ‚podjetja‘, ‚institucije‘ in ‚na drobno‘.
  Za sporočanje navedenih izpostavljenosti, ki niso predmet uteži tveganja, navedenih v predlogi.
  Člen 113(1) do (5) CRR.
  Neocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila v okviru standardiziranega pristopa (člen 134(6) CRR) se poročajo v tej vrstici v kategoriji izpostavljenosti ‚druge postavke‘.
  Glej tudi člen 124(2) in člen 152 (2)(b) CRR. |
| 290–320 | Pojasnjevalne postavke

  Glej tudi obrazložitev namena pojasnjevalnih postavk v splošnem oddelku predloge CR SA. |
| 290 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

  Člen 112(i) CRR.
  To je le pojasnjevalna postavka. Izpostavljenosti se neodvisno od izračuna zneskov izpostavljenosti tveganju za izpostavljenosti, zavarovane s poslovnimi nepremičninami, v skladu s členoma 124 in 126 CRR razčlenijo in poročajo v tej vrstici na podlagi meril za določitev, ali so izpostavljenosti zavarovane s poslovno nepremičnino. |
| 300 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %

  Člen 112(j) CRR.
  Izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti ‚neplačane izpostavljenosti‘, ki se v to kategorijo izpostavljenosti vključijo, če ne bi bile neplačane. |
| 310 | Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

  Člen 112(i) CRR.
  To je le pojasnjevalna postavka. Izpostavljenosti se neodvisno od izračuna zneskov izpostavljenosti tveganju za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, v skladu s členoma 124 in 125 CRR razčlenijo in poročajo v tej vrstici na podlagi meril za določitev, ali so izpostavljenosti zavarovane z nepremičnino. |
| 320 | Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %

  Člen 112(j) CRR.
  Izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti ‚neplačane izpostavljenosti‘, ki se v to kategorijo izpostavljenosti vključijo, če ne bi bile neplačane. |

Vrstice

Navodila

010

Skupni znesek izpostavljenosti

020

od tega: MSP

V tej vrstici se poročajo vse izpostavljenosti do MSP.

030

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

V tej vrstici se poročajo le izpostavljenosti do MSP, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 501 CRR.

040

od tega: zavarovano s hipotekami na nepremičnine – stanovanjske nepremičnine

Člen 125 CRR.

Poročajo se le v kategoriji izpostavljenosti ‚zavarovano s hipotekami na nepremičnine‘.

050

od tega: izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa

Izpostavljenosti, obravnavane na podlagi člena 150(1) CRR.

060

od tega: izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB

Izpostavljenosti, obravnavane na podlagi člena 148(1) CRR.

070–130

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI

Pozicije poročevalske institucije, ki izhajajo iz ‚netrgovalne knjige‘, se razčlenijo na podlagi meril, navedenih spodaj, na bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, in izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke.

Pozicije poročevalske institucije, ki izhajajo iz ‚trgovalne knjige‘ v zvezi s kreditnim tveganjem nasprotne stranke v skladu s členom 92(3)(f) in členom 299(2) CRR, se dodelijo izpostavljenostim, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke. Institucije, ki uporabljajo člen 94(1) CRR, razčlenijo tudi svoje pozicije, ki izhajajo iz ‚trgovalne knjige‘, na podlagi meril, navedenih spodaj, na bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, in izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke.

070

Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

Sredstva iz člena 24 CRR, ki niso vključena v nobeno drugo kategorijo.

Izpostavljenosti, ki so bilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, so sporočene v vrsticah 090, 110 in 130 ter se zato ne poročajo v tej vrstici.

Proste izročitve v skladu s členom 379(1) CRR (če niso odbite) ne tvorijo bilančne postavke, vendar se vseeno poročajo v tej vrstici.

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(90) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če niso poročane v vrstici 030.

080

Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja

Zunajbilančne postavke zajemajo postavke iz Priloge I k CRR.

Izpostavljenosti, ki so zunajbilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, so sporočene v vrsticah 040 in 060 ter zato niso sporočene v tej vrstici.

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(90) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če so obravnavane kot zunajbilančne postavke.

090–130

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

090

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

Posli financiranja z vrednostnimi papirji, kot so opredeljeni v odstavku 17 dokumenta Baselskega odbora ‚Uporaba sporazuma Basel II za trgovalne dejavnosti in obravnavanje učinkov dvojnega neplačila‘, vključujejo: (i) pogodbe o začasni prodaji in začasnem odkupu iz člena 4(82) CRR in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter (ii) posle kreditiranja iz člena 272(3) CRR.

100

Od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

Člen 306 CRR za kvalificirane CNS v skladu s členom 4(88) v povezavi s členom 301(2) CRR.

Trgovalne izpostavljenosti do CNS v skladu s členom 4(91) CRR.

110

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

Izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe iz Priloge II k CRR.

Posli z dolgim rokom poravnave, kot so opredeljeni v členu 272(2) CRR.

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in so zato sporočeni v vrstici 130, niso sporočeni v tej vrstici.

120

Od tega: s centralnim kliringom prek KCNS

Člen 306 CRR za kvalificirane CNS v skladu s členom 4(88) v povezavi s členom 301(2) CRR.

Trgovalne izpostavljenosti do CNS v skladu s členom 4(91) CRR.

130

Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

V to vrstico so vključene izpostavljenosti, ki zaradi obstoja pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov (kot je opredeljen v členu 272(11) CRR) ne more biti dodeljen izvedenim finančnim instrumentom in poslom z dolgim rokom poravnave ali poslom financiranja z vrednostnimi papirji.

140–280

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA

140

0 %

150

2 %

Člen 306(1) CRR.

160

4 %

Člen 305(3) CRR.

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

Člen 232(3)(c) CRR

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

Člen 133(2) CRR.

260

370 %

Člen 471 CRR.

270

1 250 %

Člen 133(2) CRR.

280

Druge uteži tveganja

Ta vrstica ni na voljo za kategorije izpostavljenosti ‚ravni držav‘, ‚podjetja‘, ‚institucije‘ in ‚na drobno‘.

Za sporočanje navedenih izpostavljenosti, ki niso predmet uteži tveganja, navedenih v predlogi.

Člen 113(1) do (5) CRR.

Neocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila v okviru standardiziranega pristopa (člen 134(6) CRR) se poročajo v tej vrstici v kategoriji izpostavljenosti ‚druge postavke‘.

Glej tudi člen 124(2) in člen 152 (2)(b) CRR.

290–320

Pojasnjevalne postavke

Glej tudi obrazložitev namena pojasnjevalnih postavk v splošnem oddelku predloge CR SA.

290

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

Člen 112(i) CRR.

To je le pojasnjevalna postavka. Izpostavljenosti se neodvisno od izračuna zneskov izpostavljenosti tveganju za izpostavljenosti, zavarovane s poslovnimi nepremičninami, v skladu s členoma 124 in 126 CRR razčlenijo in poročajo v tej vrstici na podlagi meril za določitev, ali so izpostavljenosti zavarovane s poslovno nepremičnino.

300

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %

Člen 112(j) CRR.

Izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti ‚neplačane izpostavljenosti‘, ki se v to kategorijo izpostavljenosti vključijo, če ne bi bile neplačane.

310

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

Člen 112(i) CRR.

To je le pojasnjevalna postavka. Izpostavljenosti se neodvisno od izračuna zneskov izpostavljenosti tveganju za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, v skladu s členoma 124 in 125 CRR razčlenijo in poročajo v tej vrstici na podlagi meril za določitev, ali so izpostavljenosti zavarovane z nepremičnino.

320

Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %

Člen 112(j) CRR.

Izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti ‚neplačane izpostavljenosti‘, ki se v to kategorijo izpostavljenosti vključijo, če ne bi bile neplačane.

3.3   KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB)

3.3.1   Obseg predloge CR IRB

| 73. | Obseg predloge CR IRB zajema kapitalske zahteve za:






  i. | kreditno tveganje v netrgovalni knjigi, vključno s:






  — | kreditnim tveganjem nasprotne stranke v netrgovalni knjigi, |
| --- | --- | --- | --- |

73.

Obseg predloge CR IRB zajema kapitalske zahteve za:

i.

kreditno tveganje v netrgovalni knjigi, vključno s:

—

kreditnim tveganjem nasprotne stranke v netrgovalni knjigi,

| — | tveganjem zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev; |
| --- | --- |

—

tveganjem zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev;

| ii. | kreditno tveganje nasprotne stranke v trgovalni knjigi; |
| --- | --- |

ii.

kreditno tveganje nasprotne stranke v trgovalni knjigi;

| iii. | proste izročitve, ki izhajajo iz vseh poslovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

iii.

proste izročitve, ki izhajajo iz vseh poslovnih dejavnosti.

| 74. | Obseg predloge se nanaša na izpostavljenosti, za katere se izračunajo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 151 do 157 poglavja 3 naslova II dela 3 CRR (pristop IRB). |
| --- | --- |

74.

Obseg predloge se nanaša na izpostavljenosti, za katere se izračunajo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 151 do 157 poglavja 3 naslova II dela 3 CRR (pristop IRB).

| 75. | Predloga CR IRB ne vključuje naslednjih podatkov:






  i. | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so poročane v predlogi CR EQU IRB; |
| --- | --- | --- |

75.

Predloga CR IRB ne vključuje naslednjih podatkov:

i.

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so poročane v predlogi CR EQU IRB;

| ii. | pozicij v listinjenju, ki so sporočene v predlogah CR SEC SA, CR SEC IRB in/ali CR SEC Details; |
| --- | --- |

ii.

pozicij v listinjenju, ki so sporočene v predlogah CR SEC SA, CR SEC IRB in/ali CR SEC Details;

| iii. | ‚drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti‘ v skladu s točko g člena 147(2) CRR. Utež tveganja za to kategorijo izpostavljenosti mora biti vedno 100 %, razen za denar v blagajni, enakovredne denarne postavke in izpostavljenosti, ki so preostale vrednosti iz naslova zakupa, v skladu s členom 156 CRR. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za to kategorijo izpostavljenosti se poročajo neposredno v predlogi CA; |
| --- | --- |

iii.

‚drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti‘ v skladu s točko g člena 147(2) CRR. Utež tveganja za to kategorijo izpostavljenosti mora biti vedno 100 %, razen za denar v blagajni, enakovredne denarne postavke in izpostavljenosti, ki so preostale vrednosti iz naslova zakupa, v skladu s členom 156 CRR. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za to kategorijo izpostavljenosti se poročajo neposredno v predlogi CA;

| iv. | tveganja prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki se sporoči v predlogi za tveganje CVA. |
| --- | --- |

iv.

tveganja prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki se sporoči v predlogi za tveganje CVA.

Predloga CR IRB ne zahteva geografske razčlenitve izpostavljenosti IRB glede na sedež nasprotne stranke. Ta razčlenitev se sporoči v predlogi CR GB.

| 76. | Da se razjasni, ali institucija uporablja lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, se za vsako poročano kategorijo izpostavljenosti zagotovijo naslednje informacije:

  ‚NE‘= če se uporabljajo nadzorniške ocene LGD in kreditni konverzijski faktorji (temeljni IRB),

  ‚DA‘= če se uporabljajo lastne ocene LGD in kreditni konverzijski faktorji (napredni IRB).
  V vsakem primeru je treba za poročanje o portfeljih na drobno poročati ‚DA‘.
  Kadar institucija uporablja lastne ocene LGD za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za del svojih izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB in uporablja nadzorniške LGD za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za drugi del svojih izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB, je treba izpolniti eno predlogo CR IRB Total za pozicije F-IRB in eno predlogo CR IRB Total za pozicije A-IRB. |
| --- | --- |

76.

Da se razjasni, ali institucija uporablja lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, se za vsako poročano kategorijo izpostavljenosti zagotovijo naslednje informacije:

‚NE‘= če se uporabljajo nadzorniške ocene LGD in kreditni konverzijski faktorji (temeljni IRB),

‚DA‘= če se uporabljajo lastne ocene LGD in kreditni konverzijski faktorji (napredni IRB).

V vsakem primeru je treba za poročanje o portfeljih na drobno poročati ‚DA‘.

Kadar institucija uporablja lastne ocene LGD za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za del svojih izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB in uporablja nadzorniške LGD za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za drugi del svojih izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB, je treba izpolniti eno predlogo CR IRB Total za pozicije F-IRB in eno predlogo CR IRB Total za pozicije A-IRB.

3.3.2   Razčlenitev predloge CR IRB

| 77. | CR IRB zajema dve predlogi. CR IRB 1 zagotavlja splošen pregled izpostavljenosti IRB in različne metode za izračun zneskov skupne izpostavljenosti tveganjem ter razčlenitev skupnih izpostavljenosti glede na vrste izpostavljenosti. CR IRB 2 zagotavlja razčlenitev skupnih izpostavljenosti, razvrščenih v bonitetne razrede dolžnikov ali skupine izpostavljenosti. Predlogi CR IRB 1 in CR IRB 2 se ločeno poročata za naslednje kategorije izpostavljenosti in podizpostavljenosti:






  1. | Skupaj
  (Predloga Total (Skupaj) se mora poročati za osnovni pristop IRB in ločeno za napredni pristop IRB.) |
| --- | --- | --- |

77.

CR IRB zajema dve predlogi. CR IRB 1 zagotavlja splošen pregled izpostavljenosti IRB in različne metode za izračun zneskov skupne izpostavljenosti tveganjem ter razčlenitev skupnih izpostavljenosti glede na vrste izpostavljenosti. CR IRB 2 zagotavlja razčlenitev skupnih izpostavljenosti, razvrščenih v bonitetne razrede dolžnikov ali skupine izpostavljenosti. Predlogi CR IRB 1 in CR IRB 2 se ločeno poročata za naslednje kategorije izpostavljenosti in podizpostavljenosti:

1.

Skupaj

(Predloga Total (Skupaj) se mora poročati za osnovni pristop IRB in ločeno za napredni pristop IRB.)

| 2. | Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank
  (Člen 147(2)(a) CRR.) |
| --- | --- |

2.

Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank

(Člen 147(2)(a) CRR.)

| 3. | Izpostavljenosti do institucij
  (Člen 147(2)(b) CRR.) |
| --- | --- |

3.

Izpostavljenosti do institucij

(Člen 147(2)(b) CRR.)

| 4.1) | Izpostavljenosti do podjetij – MSP
  (člen 147(2)(c) CRR) |
| --- | --- |

4.1)

Izpostavljenosti do podjetij – MSP

(člen 147(2)(c) CRR)

| 4.2) | Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji
  (člen 147(8) CRR) |
| --- | --- |

4.2)

Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji

(člen 147(8) CRR)

| 4.3) | Izpostavljenosti do podjetij – Drugo
  (Vse izpostavljenosti do podjetij v skladu s členom 147(2)(c), ki niso sporočene v postavkah 4.1 in 4.2.) |
| --- | --- |

4.3)

Izpostavljenosti do podjetij – Drugo

(Vse izpostavljenosti do podjetij v skladu s členom 147(2)(c), ki niso sporočene v postavkah 4.1 in 4.2.)

| 5.1) | Izpostavljenosti na drobno – Zavarovane z nepremičnino MSP
  (Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(3) CRR in so zavarovane z nepremičnino.) |
| --- | --- |

5.1)

Izpostavljenosti na drobno – Zavarovane z nepremičnino MSP

(Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(3) CRR in so zavarovane z nepremičnino.)

| 5.2) | Izpostavljenosti na drobno – Zavarovane z nepremičnino podjetij, ki niso MSP
  (Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR, ki so zavarovane z nepremičnino in niso sporočene v postavki 5.1.) |
| --- | --- |

5.2)

Izpostavljenosti na drobno – Zavarovane z nepremičnino podjetij, ki niso MSP

(Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR, ki so zavarovane z nepremičnino in niso sporočene v postavki 5.1.)

| 5.3) | Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se
  (Člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(4) CRR.) |
| --- | --- |

5.3)

Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se

(Člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(4) CRR.)

| 5.4) | Izpostavljenosti na drobno – Druga MSP
  (Člen 147(2)(d), pri čemer izpostavljenosti niso sporočene v postavkah 5.1 in 5.3.) |
| --- | --- |

5.4)

Izpostavljenosti na drobno – Druga MSP

(Člen 147(2)(d), pri čemer izpostavljenosti niso sporočene v postavkah 5.1 in 5.3.)

| 5.5) | Izpostavljenosti na drobno – Druga podjetja, ki niso MSP
  (Člen 147(2)(d) CRR, pri čemer izpostavljenosti niso sporočene v postavkah 5.2 in 5.3.) |
| --- | --- |

5.5)

Izpostavljenosti na drobno – Druga podjetja, ki niso MSP

(Člen 147(2)(d) CRR, pri čemer izpostavljenosti niso sporočene v postavkah 5.2 in 5.3.)

3.3.3   C 08.01 – Kreditno tveganje in kreditno tveganje nasprotne stranke ter proste izročitve: Pristop IRB h kapitalskim zahtevam (CR IRB 1)

3.3.3.1   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 010 | SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN/VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI (%)

  Verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, ki se poroča, temelji na določbah iz člena 180 CRR. Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se poroča verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Za vrednosti, ki ustrezajo seštevku bonitetnih razredov dolžnika ali skupin (npr. skupne izpostavljenosti), se zagotovi z izpostavljenostjo tehtano povprečje verjetnosti neplačila, ki se dodelijo bonitetnim razredom dolžnika ali skupinam, vključenim v seštevek. Vrednost izpostavljenosti (stolpec 110) se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila.
  Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se sporoči verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Vsi poročani parametri tveganja temeljijo na parametrih tveganja, ki se uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.
  Uporaba nadzorniške skupne bonitetne lestvice ni načrtovana in zaželena. Če institucija poročevalka uporablja edinstven bonitetni sistem ali je zmožna poročati v skladu z notranjo skupno bonitetno lestvico, se uporabi ta lestvica.
  Sicer se različni bonitetni sistemi združijo in navedejo v skladu z naslednjimi merili: bonitetni razredi dolžnika različnih bonitetnih sistemov se združijo in navedejo od nižje verjetnosti neplačila, dodeljene vsakemu bonitetnemu razredu dolžnika, do višje. Kadar institucija uporablja veliko število bonitetnih razredov ali skupin, se je mogoče s pristojnimi organi dogovoriti za manjše število bonitetnih razredov ali skupin, ki jih je treba sporočiti.
  Institucije vnaprej obvestijo svoj pristojni organ, če želijo sporočiti drugačno število bonitetnih razredov v primerjavi z notranjim številom bonitetnih razredov.
  Za namene tehtanja povprečja verjetnosti neplačila se uporabi vrednost izpostavljenosti iz stolpca 110. Vse izpostavljenosti, vključno z neplačanimi izpostavljenostmi, se upoštevajo za namen izračuna z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila (npr. za ‚skupni znesek izpostavljenosti‘). Neplačane izpostavljenosti so izpostavljenosti, ki se dodelijo zadnjemu bonitetnemu razredu ali razredom z verjetnostjo neplačila 100 %. |
| 020 | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Institucije poročajo vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem vseh prilagoditev vrednosti, rezervacij, učinkov zaradi tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja ali kreditnih konverzijskih faktorjev.
  Vrednost originalne izpostavljenosti se sporoči v skladu s členom 24 CRR in členom 166(1) in (2) ter (4) do (7) CRR.
  Učinek, ki izhaja iz člena 166(3) CRR (učinek na bilančni pobot kreditov in vlog), se navede ločeno kot stvarno kreditno zavarovanje in zato ne zmanjša originalne izpostavljenosti. |
| 030 | OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

  Razčlenitev originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR. |
| 040 – 080 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

  Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(57) CRR, ki zmanjšujejo kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti, kot je opredeljeno spodaj v okviru polja ‚ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA‘. |
| 040 – 050 | OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

  Osebno kreditno zavarovanje: vrednosti, kot so opredeljene v členu 4(59) CRR.
  Če ima zavarovanje učinek na izpostavljenost (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti. |
| 040 | JAMSTVA:

  Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se zagotovi prilagojena vrednost (Ga), opredeljena v členu 236 CRR.
  Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD (člen 183 CRR razen odstavka 3), se poroča ustrezna vrednost, uporabljena v notranjem modelu.
  Kadar se LGD ne prilagodi, se jamstva poročajo v stolpcu 040. Kadar se LGD prilagodi, se znesek jamstva sporoči v stolpcu 150.
  V zvezi z izpostavljenostmi, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, se vrednost osebnega kreditnega zavarovanja ponovno sporoči v stolpcu 220. |
| 050 | KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI:

  Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se zagotovi prilagojena vrednost (Ga), opredeljena v členu 216 CRR.
  Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD (člen 183 CRR), se poroča ustrezna vrednost, uporabljena pri notranjem modeliranju.
  Kadar se LGD prilagodi, se znesek kreditnih izvedenih finančnih instrumentov sporoči v stolpcu 160.
  V zvezi z izpostavljenostmi, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, se vrednost osebnega kreditnega zavarovanja sporoči v stolpcu 220. |
| 060 | DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

  Če ima zavarovanje učinek na izpostavljenost (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.
  Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se uporablja člen 232 CRR.
  Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, se poročajo zmanjšanja kreditnega tveganja, ki izpolnjujejo merila iz člena 212 CRR. Sporoči se ustrezna vrednost, uporabljena v notranjem modelu.
  Kadar se LGD ne prilagodi, se znesek sporoči v stolpcu 060. Kadar se LGD prilagodi, se znesek sporoči v stolpcu 170. |
| 070–080 | ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

  Odlivi ustrezajo zavarovanemu delu originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od bonitetnega razreda dolžnika ali skupine ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v bonitetni razred dolžnika ali skupino. Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v bonitetne razrede dolžnika ali skupine.
  Upoštevajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi bonitetnih razredov dolžnika ali skupin.
  Upoštevajo se izpostavljenosti, ki izhajajo iz možnih prilivov v druge predloge in odlivov iz drugih predlog. |
| 090 | IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezni bonitetni razred dolžnika ali skupino in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi tehnik CRM z učinki zamenjave na izpostavljenost. |
| 100, 120 | Od tega: zunajbilančne postavke

  Glej navodila za predlogo CR SA. |
| 110 | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

  Poroča se vrednost v skladu s členom 166 CRR in drugim stavkom člena 230(1) CRR.
  Za instrumente iz Priloge I se uporabljajo kreditni konverzijski faktorji (člen 166(8) do (10) CRR) ne glede na pristop, ki ga institucija izbere.
  Za vrstice 040–060 (posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ter izpostavljenosti iz pobota med različnimi kategorijami produktov), za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, je vrednost izpostavljenosti enaka kot vrednost za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunana v skladu z metodami iz oddelkov 3, 4, 5, 6 in 7 poglavja 6 naslova II dela 3 CRR. Te vrednosti se poročajo v tem stolpcu in ne v stolpcu 130 ‚Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke‘. |
| 130 | Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke

  Glej navodila za predlogo CR SA. |
| 140 | OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

  Razčlenitev vrednosti izpostavljenosti za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR. |
| 150–210 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI SE UPOŠTEVAJO PRI OCENAH LGD, BREZ OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA

  Tehnike CRM, ki vplivajo na LGD zaradi uporabe učinka zamenjave tehnik CRM, niso vključene v te stolpce.
  Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: člena 228(2), 230(1) in (2) ter člen 231 CRR.
  Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD:






  — | v zvezi z osebnim kreditnim zavarovanjem za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ter centralnih bank, institucij in podjetij: člen 161(3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno: člen 164(2) CRR, |

Stolpci

Navodila

010

SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN/VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI (%)

Verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, ki se poroča, temelji na določbah iz člena 180 CRR. Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se poroča verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Za vrednosti, ki ustrezajo seštevku bonitetnih razredov dolžnika ali skupin (npr. skupne izpostavljenosti), se zagotovi z izpostavljenostjo tehtano povprečje verjetnosti neplačila, ki se dodelijo bonitetnim razredom dolžnika ali skupinam, vključenim v seštevek. Vrednost izpostavljenosti (stolpec 110) se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila.

Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se sporoči verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Vsi poročani parametri tveganja temeljijo na parametrih tveganja, ki se uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.

Uporaba nadzorniške skupne bonitetne lestvice ni načrtovana in zaželena. Če institucija poročevalka uporablja edinstven bonitetni sistem ali je zmožna poročati v skladu z notranjo skupno bonitetno lestvico, se uporabi ta lestvica.

Sicer se različni bonitetni sistemi združijo in navedejo v skladu z naslednjimi merili: bonitetni razredi dolžnika različnih bonitetnih sistemov se združijo in navedejo od nižje verjetnosti neplačila, dodeljene vsakemu bonitetnemu razredu dolžnika, do višje. Kadar institucija uporablja veliko število bonitetnih razredov ali skupin, se je mogoče s pristojnimi organi dogovoriti za manjše število bonitetnih razredov ali skupin, ki jih je treba sporočiti.

Institucije vnaprej obvestijo svoj pristojni organ, če želijo sporočiti drugačno število bonitetnih razredov v primerjavi z notranjim številom bonitetnih razredov.

Za namene tehtanja povprečja verjetnosti neplačila se uporabi vrednost izpostavljenosti iz stolpca 110. Vse izpostavljenosti, vključno z neplačanimi izpostavljenostmi, se upoštevajo za namen izračuna z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila (npr. za ‚skupni znesek izpostavljenosti‘). Neplačane izpostavljenosti so izpostavljenosti, ki se dodelijo zadnjemu bonitetnemu razredu ali razredom z verjetnostjo neplačila 100 %.

020

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Institucije poročajo vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem vseh prilagoditev vrednosti, rezervacij, učinkov zaradi tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja ali kreditnih konverzijskih faktorjev.

Vrednost originalne izpostavljenosti se sporoči v skladu s členom 24 CRR in členom 166(1) in (2) ter (4) do (7) CRR.

Učinek, ki izhaja iz člena 166(3) CRR (učinek na bilančni pobot kreditov in vlog), se navede ločeno kot stvarno kreditno zavarovanje in zato ne zmanjša originalne izpostavljenosti.

030

OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

Razčlenitev originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.

040 – 080

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(57) CRR, ki zmanjšujejo kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti, kot je opredeljeno spodaj v okviru polja ‚ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA‘.

040 – 050

OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

Osebno kreditno zavarovanje: vrednosti, kot so opredeljene v členu 4(59) CRR.

Če ima zavarovanje učinek na izpostavljenost (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.

040

JAMSTVA:

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se zagotovi prilagojena vrednost (Ga), opredeljena v členu 236 CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD (člen 183 CRR razen odstavka 3), se poroča ustrezna vrednost, uporabljena v notranjem modelu.

Kadar se LGD ne prilagodi, se jamstva poročajo v stolpcu 040. Kadar se LGD prilagodi, se znesek jamstva sporoči v stolpcu 150.

V zvezi z izpostavljenostmi, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, se vrednost osebnega kreditnega zavarovanja ponovno sporoči v stolpcu 220.

050

KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI:

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se zagotovi prilagojena vrednost (Ga), opredeljena v členu 216 CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD (člen 183 CRR), se poroča ustrezna vrednost, uporabljena pri notranjem modeliranju.

Kadar se LGD prilagodi, se znesek kreditnih izvedenih finančnih instrumentov sporoči v stolpcu 160.

V zvezi z izpostavljenostmi, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, se vrednost osebnega kreditnega zavarovanja sporoči v stolpcu 220.

060

DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

Če ima zavarovanje učinek na izpostavljenost (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se uporablja člen 232 CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, se poročajo zmanjšanja kreditnega tveganja, ki izpolnjujejo merila iz člena 212 CRR. Sporoči se ustrezna vrednost, uporabljena v notranjem modelu.

Kadar se LGD ne prilagodi, se znesek sporoči v stolpcu 060. Kadar se LGD prilagodi, se znesek sporoči v stolpcu 170.

070–080

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

Odlivi ustrezajo zavarovanemu delu originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od bonitetnega razreda dolžnika ali skupine ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v bonitetni razred dolžnika ali skupino. Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v bonitetne razrede dolžnika ali skupine.

Upoštevajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi bonitetnih razredov dolžnika ali skupin.

Upoštevajo se izpostavljenosti, ki izhajajo iz možnih prilivov v druge predloge in odlivov iz drugih predlog.

090

IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezni bonitetni razred dolžnika ali skupino in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi tehnik CRM z učinki zamenjave na izpostavljenost.

100, 120

Od tega: zunajbilančne postavke

Glej navodila za predlogo CR SA.

110

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

Poroča se vrednost v skladu s členom 166 CRR in drugim stavkom člena 230(1) CRR.

Za instrumente iz Priloge I se uporabljajo kreditni konverzijski faktorji (člen 166(8) do (10) CRR) ne glede na pristop, ki ga institucija izbere.

Za vrstice 040–060 (posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ter izpostavljenosti iz pobota med različnimi kategorijami produktov), za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, je vrednost izpostavljenosti enaka kot vrednost za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunana v skladu z metodami iz oddelkov 3, 4, 5, 6 in 7 poglavja 6 naslova II dela 3 CRR. Te vrednosti se poročajo v tem stolpcu in ne v stolpcu 130 ‚Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke‘.

130

Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke

Glej navodila za predlogo CR SA.

140

OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

Razčlenitev vrednosti izpostavljenosti za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.

150–210

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI SE UPOŠTEVAJO PRI OCENAH LGD, BREZ OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA

Tehnike CRM, ki vplivajo na LGD zaradi uporabe učinka zamenjave tehnik CRM, niso vključene v te stolpce.

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: člena 228(2), 230(1) in (2) ter člen 231 CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD:

—

v zvezi z osebnim kreditnim zavarovanjem za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ter centralnih bank, institucij in podjetij: člen 161(3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno: člen 164(2) CRR,

| — | v zvezi s stvarnim kreditnim zavarovanjem, ki se upošteva v ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR. |
| --- | --- |

—

v zvezi s stvarnim kreditnim zavarovanjem, ki se upošteva v ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR.

150

JAMSTVA

Glej navodila za stolpec 040.

160

KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Glej navodila za stolpec 050.

170

UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD): DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

Ustrezna vrednost, ki se uporablja pri notranjem modeliranju institucije.

Tista zmanjšanja kreditnega tveganja, ki izpolnjujejo merila iz člena 212 CRR.

180

PRIMERNO ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM

Za posle v trgovalni knjigi vključuje finančne instrumente in blago, primerno za izpostavljenosti v trgovalnih knjigah v skladu s točkami (c) do (f) odstavka 2 člena 299 CRR. Kreditni zapisi in bilančni pobot v skladu z oddelkom 4 poglavja 4 naslova II dela 3 CRR se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: vrednosti v skladu s členom 193(1) do (4) in členom 194(1) CRR. Poroča se prilagojena vrednost (Cvam), kot je opredeljena v členu 223(2) CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD: zavarovanje s finančnim premoženjem, ki se upošteva pri ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR. Znesek, ki se poroča, je ocenjena tržna vrednost zavarovanja s premoženjem.

190–210

DRUGO PRIMERNO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: člen 199(1) do (8) in člen 229 CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD: druga zavarovanja s premoženjem, ki se upoštevajo pri ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR.

190

NEPREMIČNINE

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se poročajo vrednosti v skladu s členom 199(2) do (4) CRR. Vključen je tudi zakup nepremičnin (glej člen 199(7) CRR). Glej tudi člen 229 CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, je znesek, ki se poroča, ocenjena tržna vrednost.

200

ZAVAROVANJE Z DRUGIM STVARNIM PREMOŽENJEM

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se poročajo vrednosti v skladu s členom 199(6) in (8) CRR. Vključen je tudi zakup premoženja, ki ni nepremičnina (glej člen 199(7) CRR). Glej tudi člen 229(3) CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, je znesek, ki se sporoči, ocenjena tržna vrednost zavarovanja s premoženjem.

210

DENARNE TERJATVE

Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se poročajo vrednosti v skladu s členoma 199(5) in 229(2) CRR.

Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, je znesek, ki se poroča, ocenjena tržna vrednost zavarovanja s premoženjem.

220

PREDMET OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA: OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

Jamstva in kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki zajemajo izpostavljenosti, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, ki odražajo člen 202 in člen 217(1) CRR. Glej tudi stolpca 040 ‚Jamstva‘ in 050 ‚Kreditni izvedeni finančni instrumenti‘.

230

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

Upošteva se celoten vpliv tehnik CRM na vrednosti LGD, kot je opredeljeno v poglavjih 3 in 4 naslova II dela 3 CRR. V primeru izpostavljenosti, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, LGD, ki se poroča, ustreza vrednosti, izbrani v skladu s členom 161(4) CRR.

Za neplačane izpostavljenosti se uporabljajo določbe iz člena 181(1)(h) CRR.

Opredelitev vrednosti izpostavljenosti iz stolpca 110 se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanih povprečij.

Upoštevajo se vsi učinki (zato se prag, ki se uporablja za hipoteke, vključi v poročanje).

Za institucije, ki uporabljajo pristop IRB, vendar ne uporabljajo lastnih ocen LGD, so učinki zmanjševanja tveganja zavarovanja s finančnim premoženjem izraženi v E*, popolnoma prilagojeni vrednosti izpostavljenosti, nato pa so izraženi v LGD* v skladu s členom 228(2) CRR.

Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD, povezano z ‚bonitetnim razredom dolžnika ali skupino‘ vsake verjetnosti neplačila, je rezultat povprečja bonitetnih LGD, ki se dodelijo izpostavljenostim bonitetnega razreda/skupine zadevne verjetnosti neplačila, pri čemer se tehtajo z ustrezno vrednostjo izpostavljenosti iz stolpca 110.

Če se uporabljajo lastne ocene LGD, se upoštevata člen 175 ter člen 181(1) in (2) CRR.

V primeru izpostavljenosti, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, LGD, ki se sporoči, ustreza vrednosti, izbrani v skladu s členom 161(4) CRR.

Izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja LGD izhaja iz parametrov tveganja, ki se dejansko uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.

Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5).

Izpostavljenost in zadevni LGD za velike nadzorovane subjekte finančnega sektorja in neregulirane finančne subjekte se ne vključijo v izračun stolpca 230; vključeni so le v izračun stolpca 240.

240

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) ZA VELIKE SUBJEKTE FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANE FINANČNE SUBJEKTE

Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD (%) za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.

250

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE VREDNOSTI ZAPADLOSTI (V DNEH)

Sporočena vrednost odraža člen 162 CRR. Vrednost izpostavljenosti (stolpec 110) se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanih povprečij. Povprečna zapadlost se poroča v dnevih.

Ti podatki se ne poročajo za vrednosti izpostavljenosti, za katere zapadlost ni element v izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. To pomeni, da se ta stolpec ne izpolni za kategorijo izpostavljenosti ‚na drobno‘.

255

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Za enote centralne ravni držav in centralnih bank, podjetja in institucije glej člen 153(1) in (3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno glej člen 154(1) CRR.

Faktor za podporo MSP v skladu s členom 501 CRR se ne upošteva.

260

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Za enote centralne ravni držav in centralnih bank, podjetja in institucije glej člen 153(1) in (3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno glej člen 154(1) CRR.

Upošteva se faktor za podporo MSP v skladu s členom 501 CRR.

270

OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI

Razčlenitev zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti po uporabi faktorja za podporo MSP za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.

280

ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE

Pričakovane izgube so opredeljene v členu 5(3) CRR, izračun pa je opisan v členu 158 CRR. Znesek pričakovane izgube, ki se poroča, temelji na parametrih tveganja, ki se dejansko uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.

290

(–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE

Poročajo se prilagoditve vrednosti ter posebni in splošni popravki zaradi kreditnega tveganja iz člena 159 CRR. Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja se poročajo z dodelitvijo sorazmernega zneska, v skladu s pričakovano izgubo različnih bonitetnih razredov dolžnikov.

300

ŠTEVILO DOLŽNIKOV

Člen 172(1) in (2) CRR.

Za vse kategorije izpostavljenosti, razen izpostavljenosti na drobno, institucija poroča število pravnih subjektov/dolžnikov, ki so bili ločeno ocenjeni, ne glede na število različnih odobrenih kreditov ali izpostavljenosti.

V okviru kategorije izpostavljenosti na drobno institucija poroča število izpostavljenosti, ki so bile ločeno dodeljene nekemu bonitetnemu razredu ali skupini. Če se uporablja člen 172(2) CRR, je mogoče dolžnika obravnavati v več bonitetnih razredih.

Ker ta stolpec obravnava element strukture bonitetnih sistemov, se nanaša na originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja, dodeljenega vsakemu bonitetnemu razredu ali skupini, pri čemer ne upošteva učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (zlasti učinkov prerazporeditve).

| Vrstice | Navodila |
| --- | --- |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI |
| 015 | od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

  V tej vrstici se poročajo samo izpostavljenosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 501 CRR. |
| 020–060 | RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI: |
| 020 | Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

  Sredstva iz člena 24 CRR, ki niso vključena v nobeno drugo kategorijo.
  Izpostavljenosti, ki so bilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, se poročajo v vrsticah 040–060 in se zato ne poročajo v tej vrstici.
  Proste izročitve v skladu s členom 379(1) CRR (če niso odbite) niso bilančna postavka, vendar se vseeno poročajo v tej vrstici.
  Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(91) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če niso poročane v vrstici 030. |
| 030 | Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

  Zunajbilančne postavke zajemajo postavke iz Priloge I k CRR.
  Izpostavljenosti, ki so zunajbilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, se poročajo v vrsticah 040–060 in se zato ne poročajo v tej vrstici.
  Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(91) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če so obravnavane kot zunajbilančne postavke. |
| 040–060 | Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke |
| 040 | Posli financiranja z vrednostnimi papirji

  Posli financiranja z vrednostnimi papirji, kot so opredeljeni v odstavku 17 dokumenta Baselskega odbora ‚Uporaba sporazuma Basel II za trgovalne dejavnosti in obravnavanje učinkov dvojnega neplačila‘, vključujejo: (i) pogodbe o začasni prodaji in začasnem odkupu iz člena 4(82) CRR in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter (ii) posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja iz člena 272(3) CRR.
  Posli financiranja z vrednostnimi papirji, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in so zato poročani v vrstici 060, se ne poročajo v tej vrstici. |
| 050 | Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

  Izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe iz Priloge II k CRR. Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in se zato poročajo v vrstici 060, se ne poročajo v tej vrstici. |
| 060 | Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

  Glej navodila za predlogo CR SA. |
| 070 | IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ

  Za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank glej člen 142(1)(6) in člen 170(1)(c) CRR.
  Za izpostavljenosti na drobno glej člen 170(3)(b) CRR. Za izpostavljenosti, ki izhajajo iz odkupljenih denarnih terjatev, glej člen 166(6) CRR.
  Izpostavljenosti za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se ne poročajo po bonitetnih razredih dolžnikov ali skupinah in se poročajo v vrstici 180.
  Kadar institucija uporablja veliko število bonitetnih razredov ali skupin, se je mogoče s pristojnimi organi dogovoriti za manjše število bonitetnih razredov ali skupin, ki jih je treba poročati.
  Ne uporabi se skupna bonitetna lestvica. Namesto tega institucije same določijo lestvico, ki se uporabi. |
| 080 | MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ

  Člen 153(5) CRR. Uporabljajo se le za kategorije izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank. |
| 090–150 | RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: |
| 120 | od tega: v kategoriji 1

  Razpredelnica 1 iz člena 153(5) CRR. |
| 160 | ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO

  Členi 193(1) in (2), 194(1) do (7) ter 230(3) CRR. |
| 170 | IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA

  Izpostavljenosti iz naslova prostih izročitev, za katere se uporablja alternativna obravnava iz zadnjega stavka prvega pododstavka člena 379(2) CRR ali za katere se uporablja utež tveganja 100 % v skladu z zadnjim pododstavkom člena 379(2) CRR. Neocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila iz člena 153(8) CRR in katera koli druga izpostavljenost, za katero se uporabi utež tveganja, ki niso vključeni v nobeno drugo vrstico, se poročajo v tej vrstici. |
| 180 | TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE

  Tveganje zmanjšanja vrednosti je opredeljeno v členu 4(53) CRR. Izračun uteži tveganja za tveganje zmanjšanja vrednosti je opredeljen v členu 157(1) CRR.
  V skladu s členom 166(6) CRR je vrednost izpostavljenosti odkupljenih denarnih terjatev neporavnani znesek, od katerega se odštejejo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za tveganje zmanjšanja vrednosti pred zmanjševanjem kreditnega tveganja. |

Vrstice

Navodila

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

015

od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP

V tej vrstici se poročajo samo izpostavljenosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 501 CRR.

020–060

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:

020

Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

Sredstva iz člena 24 CRR, ki niso vključena v nobeno drugo kategorijo.

Izpostavljenosti, ki so bilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, se poročajo v vrsticah 040–060 in se zato ne poročajo v tej vrstici.

Proste izročitve v skladu s členom 379(1) CRR (če niso odbite) niso bilančna postavka, vendar se vseeno poročajo v tej vrstici.

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(91) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če niso poročane v vrstici 030.

030

Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja

Zunajbilančne postavke zajemajo postavke iz Priloge I k CRR.

Izpostavljenosti, ki so zunajbilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, se poročajo v vrsticah 040–060 in se zato ne poročajo v tej vrstici.

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(91) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če so obravnavane kot zunajbilančne postavke.

040–060

Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke

040

Posli financiranja z vrednostnimi papirji

Posli financiranja z vrednostnimi papirji, kot so opredeljeni v odstavku 17 dokumenta Baselskega odbora ‚Uporaba sporazuma Basel II za trgovalne dejavnosti in obravnavanje učinkov dvojnega neplačila‘, vključujejo: (i) pogodbe o začasni prodaji in začasnem odkupu iz člena 4(82) CRR in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter (ii) posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja iz člena 272(3) CRR.

Posli financiranja z vrednostnimi papirji, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in so zato poročani v vrstici 060, se ne poročajo v tej vrstici.

050

Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave

Izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe iz Priloge II k CRR. Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in se zato poročajo v vrstici 060, se ne poročajo v tej vrstici.

060

Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov

Glej navodila za predlogo CR SA.

070

IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ

Za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank glej člen 142(1)(6) in člen 170(1)(c) CRR.

Za izpostavljenosti na drobno glej člen 170(3)(b) CRR. Za izpostavljenosti, ki izhajajo iz odkupljenih denarnih terjatev, glej člen 166(6) CRR.

Izpostavljenosti za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se ne poročajo po bonitetnih razredih dolžnikov ali skupinah in se poročajo v vrstici 180.

Kadar institucija uporablja veliko število bonitetnih razredov ali skupin, se je mogoče s pristojnimi organi dogovoriti za manjše število bonitetnih razredov ali skupin, ki jih je treba poročati.

Ne uporabi se skupna bonitetna lestvica. Namesto tega institucije same določijo lestvico, ki se uporabi.

080

MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ

Člen 153(5) CRR. Uporabljajo se le za kategorije izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank.

090–150

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:

120

od tega: v kategoriji 1

Razpredelnica 1 iz člena 153(5) CRR.

160

ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO

Členi 193(1) in (2), 194(1) do (7) ter 230(3) CRR.

170

IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA

Izpostavljenosti iz naslova prostih izročitev, za katere se uporablja alternativna obravnava iz zadnjega stavka prvega pododstavka člena 379(2) CRR ali za katere se uporablja utež tveganja 100 % v skladu z zadnjim pododstavkom člena 379(2) CRR. Neocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila iz člena 153(8) CRR in katera koli druga izpostavljenost, za katero se uporabi utež tveganja, ki niso vključeni v nobeno drugo vrstico, se poročajo v tej vrstici.

180

TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE

Tveganje zmanjšanja vrednosti je opredeljeno v členu 4(53) CRR. Izračun uteži tveganja za tveganje zmanjšanja vrednosti je opredeljen v členu 157(1) CRR.

V skladu s členom 166(6) CRR je vrednost izpostavljenosti odkupljenih denarnih terjatev neporavnani znesek, od katerega se odštejejo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za tveganje zmanjšanja vrednosti pred zmanjševanjem kreditnega tveganja.

3.3.4   C 08.02 – Kreditno tveganje in kreditno tveganje nasprotne stranke ter proste izročitve: Pristop IRB h kapitalskim zahtevam: razčlenitev glede na bonitetne razrede dolžnikov ali skupine izpostavljenosti (CR IRB 2)

| Stolpec | Navodila |
| --- | --- |
| 005 | Bonitetni razred dolžnika (identifikator vrstice)

  To je identifikator vrstice in je enoten za vsako vrstico na določenem listu tabele. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd. |
| 010–300 | Navodila za vsak stolpec so enaka kot za ustrezne oštevilčene stolpce v razpredelnici CR IRB 1. |

Stolpec

Navodila

005

Bonitetni razred dolžnika (identifikator vrstice)

To je identifikator vrstice in je enoten za vsako vrstico na določenem listu tabele. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd.

010–300

Navodila za vsak stolpec so enaka kot za ustrezne oštevilčene stolpce v razpredelnici CR IRB 1.

| Vrstica | Navodila |
| --- | --- |
| 010–001 – 010–NNN | Vrednosti, ki se poročajo v teh vrsticah, morajo biti navedene v vrstnem redu od nižje do višje glede na verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Verjetnost neplačila dolžnikov, ki so opredeljeni kot neplačniki, znaša 100 %. Izpostavljenosti, ki so predmet alternativne obravnave za zavarovanje z nepremičnino (na voljo le, kadar se za izgubo ob neplačilu (LGD) ne uporabljajo lastne ocene), se ne dodelijo v skladu z verjetnostjo neplačila dolžnika in se ne poročajo v tej predlogi. |

Vrstica

Navodila

010–001 – 010–NNN

Vrednosti, ki se poročajo v teh vrsticah, morajo biti navedene v vrstnem redu od nižje do višje glede na verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Verjetnost neplačila dolžnikov, ki so opredeljeni kot neplačniki, znaša 100 %. Izpostavljenosti, ki so predmet alternativne obravnave za zavarovanje z nepremičnino (na voljo le, kadar se za izgubo ob neplačilu (LGD) ne uporabljajo lastne ocene), se ne dodelijo v skladu z verjetnostjo neplačila dolžnika in se ne poročajo v tej predlogi.

3.4   KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: INFORMACIJE Z GEOGRAFSKO RAZČLENITVIJO (CR GB)

| 78. | Institucije, ki dosegajo prag iz člena 5(a)(4) te uredbe, predložijo informacije v zvezi z domačo državo in vsemi tujimi državami. Prag se uporablja le za razpredelnico 1 in razpredelnico 2. Izpostavljenosti do nadnacionalnih organizacij se dodelijo geografskemu območju ‚Druge države‘. |
| --- | --- |

78.

Institucije, ki dosegajo prag iz člena 5(a)(4) te uredbe, predložijo informacije v zvezi z domačo državo in vsemi tujimi državami. Prag se uporablja le za razpredelnico 1 in razpredelnico 2. Izpostavljenosti do nadnacionalnih organizacij se dodelijo geografskemu območju ‚Druge države‘.

| 79. | Izraz ‚sedež dolžnika‘ se nanaša na državo registracije dolžnika. Ta koncept se lahko uporabi na podlagi neposrednega dolžnika in na podlagi končnega tveganja. Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja lahko torej spremenijo dodelitev izpostavljenosti državi. Izpostavljenosti do nadnacionalnih organizacij se ne dodelijo državi sedeža institucije, ampak geografskemu območju ‚Druge države‘ ne glede na razred izpostavljenosti, v katerega se dodeli izpostavljenost do nadnacionalnih organizacij. |
| --- | --- |

79.

Izraz ‚sedež dolžnika‘ se nanaša na državo registracije dolžnika. Ta koncept se lahko uporabi na podlagi neposrednega dolžnika in na podlagi končnega tveganja. Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja lahko torej spremenijo dodelitev izpostavljenosti državi. Izpostavljenosti do nadnacionalnih organizacij se ne dodelijo državi sedeža institucije, ampak geografskemu območju ‚Druge države‘ ne glede na razred izpostavljenosti, v katerega se dodeli izpostavljenost do nadnacionalnih organizacij.

| 80. | Podatki v zvezi z ‚originalno izpostavljenostjo pred uporabo konverzijskih faktorjev‘ se poročajo glede na državo sedeža neposrednega dolžnika. Podatki v zvezi z ‚vrednostjo izpostavljenosti‘ in ‚zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti‘ se poročajo glede na državo sedeža končnega dolžnika. |
| --- | --- |

80.

Podatki v zvezi z ‚originalno izpostavljenostjo pred uporabo konverzijskih faktorjev‘ se poročajo glede na državo sedeža neposrednega dolžnika. Podatki v zvezi z ‚vrednostjo izpostavljenosti‘ in ‚zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti‘ se poročajo glede na državo sedeža končnega dolžnika.

3.4.1   C 09.01 – Geografska razčlenitev izpostavljenosti glede na sedež dolžnika: Izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa (CR GB 1)

3.4.1.1   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Enaka opredelitev kot za stolpec 010 predloge CR SA. |
| 020 | Neplačane izpostavljenosti

  Originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘.
  V tej ‚pojasnjevalni postavki‘ so zagotovljene dodatne informacije o dolžnikovi strukturi kategorije ‚neplačanih‘ izpostavljenosti. Izpostavljenosti se poročajo, kadar bi bili dolžniki navedeni, če navedene izpostavljenosti niso dodeljene kategorijam ‚neplačanih‘ izpostavljenosti.
  Ta informacija je ‚pojasnjevalna postavka‘, zato ne vpliva na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz kategorije ‚neplačanih‘ izpostavljenosti v skladu s členom 112(j) CRR. |
| 040 | Ugotovljena nova neplačila za obdobje

  Znesek originalnih izpostavljenosti, ki so prešle v kategorijo izpostavljenosti ‚Neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnjega referenčnega datuma poročanja, se poroča v okviru kategorije izpostavljenosti, ki ji je prvotno pripadal dolžnik. |
| 050 | Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

  Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR. |
| 055 | Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

  Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR. |
| 060 | Od tega: odpis

  Odpisi zajemajo znižanja knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi [MSRP 7.B5.(d).(i)], in znižanja zneskov kontov popravka vrednosti, ki se obračunajo na podlagi oslabljenih finančnih sredstev [MSRP 7.B5.(d).(ii)]. |
| 070 | Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila

  Vsota prilagoditev zaradi kreditnega tveganja in odpisov za izpostavljenosti, ki so bile razvrščene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnje predložitve podatkov. |
| 075 | Vrednost izpostavljenosti

  Enaka opredelitev kot za stolpec 200 predloge CR SA. |
| 080 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

  Enaka opredelitev kot za stolpec 215 predloge CR SA. |
| 090 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

  Enaka opredelitev kot za stolpec 220 predloge CR SA. |

Stolpci

010

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Enaka opredelitev kot za stolpec 010 predloge CR SA.

020

Neplačane izpostavljenosti

Originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘.

V tej ‚pojasnjevalni postavki‘ so zagotovljene dodatne informacije o dolžnikovi strukturi kategorije ‚neplačanih‘ izpostavljenosti. Izpostavljenosti se poročajo, kadar bi bili dolžniki navedeni, če navedene izpostavljenosti niso dodeljene kategorijam ‚neplačanih‘ izpostavljenosti.

Ta informacija je ‚pojasnjevalna postavka‘, zato ne vpliva na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz kategorije ‚neplačanih‘ izpostavljenosti v skladu s členom 112(j) CRR.

040

Ugotovljena nova neplačila za obdobje

Znesek originalnih izpostavljenosti, ki so prešle v kategorijo izpostavljenosti ‚Neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnjega referenčnega datuma poročanja, se poroča v okviru kategorije izpostavljenosti, ki ji je prvotno pripadal dolžnik.

050

Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.

055

Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.

060

Od tega: odpis

Odpisi zajemajo znižanja knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi [MSRP 7.B5.(d).(i)], in znižanja zneskov kontov popravka vrednosti, ki se obračunajo na podlagi oslabljenih finančnih sredstev [MSRP 7.B5.(d).(ii)].

070

Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila

Vsota prilagoditev zaradi kreditnega tveganja in odpisov za izpostavljenosti, ki so bile razvrščene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnje predložitve podatkov.

075

Vrednost izpostavljenosti

Enaka opredelitev kot za stolpec 200 predloge CR SA.

080

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Enaka opredelitev kot za stolpec 215 predloge CR SA.

090

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Enaka opredelitev kot za stolpec 220 predloge CR SA.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | Enote centralne ravni držav ali centralnih bank

  Člen 112(a) CRR. |
| 020 | Enote regionalne ali lokalne ravni držav

  Člen 112(b) CRR. |
| 030 | Subjekti javnega sektorja

  Člen 112(c) CRR. |
| 040 | Multilateralne razvojne banke

  Člen 112(d) CRR. |
| 050 | Mednarodne organizacije

  Člen 112(e) CRR. |
| 060 | Institucije

  Člen 112(f) CRR. |
| 070 | Podjetja

  Člen 112(g) CRR. |
| 075 | od tega: MSP

  Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA. |
| 080 | Izpostavljenosti na drobno

  Člen 112(h) CRR. |
| 085 | od tega: MSP

  Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA. |
| 090 | Zavarovane s hipotekami na nepremičnine

  Člen 112(i) CRR. |
| 095 | od tega: MSP

  Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA. |
| 100 | Neplačane izpostavljenosti

  Člen 112(j) CRR. |
| 110 | Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

  Člen 112(k) CRR. |
| 120 | Krite obveznice

  Člen 112(l) CRR. |
| 130 | Kratkoročne terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

  Člen 112(n) CRR. |
| 140 | Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)

  Člen 112(o) CRR. |
| 150 | Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov

  Člen 112(p) CRR. |
| 160 | Druge izpostavljenosti

  Člen 112(q) CRR. |

Vrstice

010

Enote centralne ravni držav ali centralnih bank

Člen 112(a) CRR.

020

Enote regionalne ali lokalne ravni držav

Člen 112(b) CRR.

030

Subjekti javnega sektorja

Člen 112(c) CRR.

040

Multilateralne razvojne banke

Člen 112(d) CRR.

050

Mednarodne organizacije

Člen 112(e) CRR.

060

Institucije

Člen 112(f) CRR.

070

Podjetja

Člen 112(g) CRR.

075

od tega: MSP

Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA.

080

Izpostavljenosti na drobno

Člen 112(h) CRR.

085

od tega: MSP

Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA.

090

Zavarovane s hipotekami na nepremičnine

Člen 112(i) CRR.

095

od tega: MSP

Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA.

100

Neplačane izpostavljenosti

Člen 112(j) CRR.

110

Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

Člen 112(k) CRR.

120

Krite obveznice

Člen 112(l) CRR.

130

Kratkoročne terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

Člen 112(n) CRR.

140

Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)

Člen 112(o) CRR.

150

Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov

Člen 112(p) CRR.

160

Druge izpostavljenosti

Člen 112(q) CRR.

3.4.2   C 09.02 – Geografska razčlenitev izpostavljenosti glede na sedež dolžnika: Izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB (CR GB 2)

3.4.2.1   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Enaka opredelitev kot za stolpec 020 predloge CR IRB. |
| 030 | Od tega: neplačane

  Vrednost originalne izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR. |
| 040 | Ugotovljena nova neplačila za obdobje

  Znesek originalnih izpostavljenosti, ki so prešle v kategorijo izpostavljenosti ‚Neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnjega referenčnega datuma poročanja, se sporoči v okviru kategorije izpostavljenosti, ki ji je prvotno pripadal dolžnik. |
| 050 | Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

  Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR. |
| 055 | Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

  Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR. |
| 060 | Od tega: odpis

  Odpisi zajemajo znižanja knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi [MSRP 7.B5.(d).(i)], in znižanja zneskov kontov popravka vrednosti, ki se obračunajo na podlagi oslabljenih finančnih sredstev [MSRP 7.B5.(d).(ii)]. |
| 070 | Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila

  Vsota prilagoditev zaradi kreditnega tveganja in odpisov za izpostavljenosti, ki so bile razvrščene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnje predložitve podatkov. |
| 080 | SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN/VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI (%)

  Enaka opredelitev kot za stolpec 010 predloge CR IRB. |
| 090 | Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

  Enaka opredelitev kot za stolpec 230 predloge CR IRB. Uporabljajo se določbe iz člena 181(1)(h) CRR.
  Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5). |
| 100 | Od tega: neplačane

  Z izpostavljenostjo tehtana LGD za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR. |
| 105 | Vrednost izpostavljenosti

  Enaka opredelitev kot za stolpec 110 predloge CR IRB. |
| 110 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

  Enaka opredelitev kot za stolpec 255 predloge CR IRB. |
| 120 | Od tega: neplačane

  Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR. |
| 125 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

  Enaka opredelitev kot za stolpec 260 predloge CR IRB. |
| 130 | ZNESEK PRIČAKOVANIH IZGUB

  Enaka opredelitev kot za stolpec 280 predloge CR IRB. |

Stolpci

010

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Enaka opredelitev kot za stolpec 020 predloge CR IRB.

030

Od tega: neplačane

Vrednost originalne izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR.

040

Ugotovljena nova neplačila za obdobje

Znesek originalnih izpostavljenosti, ki so prešle v kategorijo izpostavljenosti ‚Neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnjega referenčnega datuma poročanja, se sporoči v okviru kategorije izpostavljenosti, ki ji je prvotno pripadal dolžnik.

050

Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja

Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.

055

Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja

Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.

060

Od tega: odpis

Odpisi zajemajo znižanja knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi [MSRP 7.B5.(d).(i)], in znižanja zneskov kontov popravka vrednosti, ki se obračunajo na podlagi oslabljenih finančnih sredstev [MSRP 7.B5.(d).(ii)].

070

Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila

Vsota prilagoditev zaradi kreditnega tveganja in odpisov za izpostavljenosti, ki so bile razvrščene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnje predložitve podatkov.

080

SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN/VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI (%)

Enaka opredelitev kot za stolpec 010 predloge CR IRB.

090

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

Enaka opredelitev kot za stolpec 230 predloge CR IRB. Uporabljajo se določbe iz člena 181(1)(h) CRR.

Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5).

100

Od tega: neplačane

Z izpostavljenostjo tehtana LGD za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR.

105

Vrednost izpostavljenosti

Enaka opredelitev kot za stolpec 110 predloge CR IRB.

110

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Enaka opredelitev kot za stolpec 255 predloge CR IRB.

120

Od tega: neplačane

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR.

125

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP

Enaka opredelitev kot za stolpec 260 predloge CR IRB.

130

ZNESEK PRIČAKOVANIH IZGUB

Enaka opredelitev kot za stolpec 280 predloge CR IRB.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | Enote centralne ravni držav in centralnih bank

  (Člen 147(2)(a) CRR.) |
| 020 | Institucije

  (Člen 147(2)(b) CRR.) |
| 030 | Podjetja

  (Vse izpostavljenosti do podjetij v skladu s členom 147(2)(c) CRR.) |
| 040 | Od tega: Posebni kreditni aranžmaji

  (Člen 147(8)(a) CRR.)
  Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5). |
| 050 | Od tega: MSP

  Člen 147(2)(c) CRR. |
| 060 | Izpostavljenosti na drobno

  Vse izpostavljenosti na drobno v skladu s členom 147(2)(d). |
| 070 | Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičnino

  Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR in so zavarovane z nepremičnino. |
| 080 | MSP

  Izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 153(3) CRR in so zavarovane z nepremičnino. |
| 090 | Podjetja, ki niso MSP

  Izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR in so zavarovane z nepremičnino. |
| 100 | Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti

  (Člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(4) CRR.) |
| 110 | Druge izpostavljenosti na drobno

  Druge izpostavljenosti na drobno v skladu s členom 147(2)(d), ki niso poročane v postavkah 070–100. |
| 120 | MSP

  Druge izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 153(3) CRR. |
| 130 | Podjetja, ki niso MSP

  Druge izpostavljenosti na drobno odražajo člen 147(2)(d) CRR. |
| 140 | Lastniški instrumenti

  Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki odražajo člen 147(2)(e) CRR. |

Vrstice

010

Enote centralne ravni držav in centralnih bank

(Člen 147(2)(a) CRR.)

020

Institucije

(Člen 147(2)(b) CRR.)

030

Podjetja

(Vse izpostavljenosti do podjetij v skladu s členom 147(2)(c) CRR.)

040

Od tega: Posebni kreditni aranžmaji

(Člen 147(8)(a) CRR.)

Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5).

050

Od tega: MSP

Člen 147(2)(c) CRR.

060

Izpostavljenosti na drobno

Vse izpostavljenosti na drobno v skladu s členom 147(2)(d).

070

Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičnino

Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR in so zavarovane z nepremičnino.

080

MSP

Izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 153(3) CRR in so zavarovane z nepremičnino.

090

Podjetja, ki niso MSP

Izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR in so zavarovane z nepremičnino.

100

Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti

(Člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(4) CRR.)

110

Druge izpostavljenosti na drobno

Druge izpostavljenosti na drobno v skladu s členom 147(2)(d), ki niso poročane v postavkah 070–100.

120

MSP

Druge izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 153(3) CRR.

130

Podjetja, ki niso MSP

Druge izpostavljenosti na drobno odražajo člen 147(2)(d) CRR.

140

Lastniški instrumenti

Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki odražajo člen 147(2)(e) CRR.

3.4.3   C 09.03 – Geografska razčlenitev ustreznih kreditnih izpostavljenosti za namene izračuna posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika (CR GB 3)

3.4.3.1   Splošne opombe

| 81. | V skladu s členom 128(7) v povezavi s členom 130 in členom 140(1) direktive o kapitalskih zahtevah je stopnja proticikličnega blažilnika ‚tehtan[o] povprečj[e] stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih so kreditne izpostavljenosti te institucije‘. Tehtano povprečje se izračuna na naslednji način:
  a)   števec: skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR, ki se nanašajo na ustrezne kreditne izpostavljenosti na zadevnem ozemlju;
  b)   imenovalec: skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, ki se nanašajo na ustrezne kreditne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

81.

V skladu s členom 128(7) v povezavi s členom 130 in členom 140(1) direktive o kapitalskih zahtevah je stopnja proticikličnega blažilnika ‚tehtan[o] povprečj[e] stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih so kreditne izpostavljenosti te institucije‘. Tehtano povprečje se izračuna na naslednji način:

a)   števec: skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR, ki se nanašajo na ustrezne kreditne izpostavljenosti na zadevnem ozemlju;

b)   imenovalec: skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, ki se nanašajo na ustrezne kreditne izpostavljenosti.

| 82. | Ta razpredelnica se uvaja, da bi pridobili več informacij v zvezi z elementi posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. Zahtevane informacije se nanašajo na kapitalske zahteve za kreditne izpostavljenosti, izpostavljenosti v listinjenju in izpostavljenosti v trgovalni knjigi, ki so relevantne za izračun posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika (CCB) v skladu s členom 140 CRD (ustrezne kreditne izpostavljenosti) in določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR. |
| --- | --- |

82.

Ta razpredelnica se uvaja, da bi pridobili več informacij v zvezi z elementi posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. Zahtevane informacije se nanašajo na kapitalske zahteve za kreditne izpostavljenosti, izpostavljenosti v listinjenju in izpostavljenosti v trgovalni knjigi, ki so relevantne za izračun posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika (CCB) v skladu s členom 140 CRD (ustrezne kreditne izpostavljenosti) in določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR.

| 83. | Informacije se poročajo po posameznih državah. Porazdelitev kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti po državah bi se morala izvesti v skladu z določbami iz regulativnih tehničnih standardov, ki jih je pripravila EBA, v zvezi z metodo za določitev geografske lokacije ustreznih kreditnih izpostavljenosti (EBA/RTS/2013/15). Prag iz člena 5(a)(4) te uredbe ni pomemben za poročanje o tej razčlenitvi. |
| --- | --- |

83.

Informacije se poročajo po posameznih državah. Porazdelitev kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti po državah bi se morala izvesti v skladu z določbami iz regulativnih tehničnih standardov, ki jih je pripravila EBA, v zvezi z metodo za določitev geografske lokacije ustreznih kreditnih izpostavljenosti (EBA/RTS/2013/15). Prag iz člena 5(a)(4) te uredbe ni pomemben za poročanje o tej razčlenitvi.

3.4.3.2   Navodila za posamezne pozicije

| Vrstice |
| --- |
| 010 | Kapitalske zahteve

  Kapitalske zahteve za ustrezne kreditne izpostavljenosti, izpostavljenosti v trgovalni knjigi in izpostavljenosti v listinjenju v skladu s členom 140(4) CRD in določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR. |

Vrstice

010

Kapitalske zahteve

Kapitalske zahteve za ustrezne kreditne izpostavljenosti, izpostavljenosti v trgovalni knjigi in izpostavljenosti v listinjenju v skladu s členom 140(4) CRD in določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR.

3.5   C 10.01 IN C 10.02 – IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV PO PRISTOPU IRB (CR EQU IRB 1 IN CR EQU IRB 2)

3.5.1   Splošne opombe

| 84. | Predloga CR EQU IRB zajema dve predlogi: CR EQU IRB 1 zagotavlja splošen pregled izpostavljenosti IRB iz kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in različne metode za izračun zneskov skupne izpostavljenosti tveganjem. CR EQU IRB 2 podaja razčlenitev skupnih izpostavljenosti, razvrščenih v bonitetne razrede dolžnikov v okviru pristopa PD/LGD. ‚CR EQU IRB‘ se v nadaljnjih navodilih po potrebi nanaša na predlogo ‚CR EQU IRB 1‘ oziroma ‚CR EQU IRB 2‘. |
| --- | --- |

84.

Predloga CR EQU IRB zajema dve predlogi: CR EQU IRB 1 zagotavlja splošen pregled izpostavljenosti IRB iz kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in različne metode za izračun zneskov skupne izpostavljenosti tveganjem. CR EQU IRB 2 podaja razčlenitev skupnih izpostavljenosti, razvrščenih v bonitetne razrede dolžnikov v okviru pristopa PD/LGD. ‚CR EQU IRB‘ se v nadaljnjih navodilih po potrebi nanaša na predlogo ‚CR EQU IRB 1‘ oziroma ‚CR EQU IRB 2‘.

| 85. | Predloga CR EQU IRB zagotavlja informacije o izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje (člen 92(3)(a) CRR) v skladu z metodo IRB (poglavje 3 naslova II dela 3 CRR) za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz člena 147(2)(e) CRR. |
| --- | --- |

85.

Predloga CR EQU IRB zagotavlja informacije o izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje (člen 92(3)(a) CRR) v skladu z metodo IRB (poglavje 3 naslova II dela 3 CRR) za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz člena 147(2)(e) CRR.

| 86. | V skladu s členom 147(6) CRR se naslednje izpostavljenosti dodelijo kategoriji izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov:






  a) | nedolžniške izpostavljenosti, ki vsebujejo podrejeno terjatev do dela preostalega premoženja izdajatelja, ali |
| --- | --- | --- |

86.

V skladu s členom 147(6) CRR se naslednje izpostavljenosti dodelijo kategoriji izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov:

a)

nedolžniške izpostavljenosti, ki vsebujejo podrejeno terjatev do dela preostalega premoženja izdajatelja, ali

| b) | dolžniške izpostavljenosti in drugi vrednostni papirji, partnerstva, izvedeni finančni instrumenti ali drugi instrumenti, katerih ekonomska vsebina je podobna izpostavljenostim iz točke (a). |
| --- | --- |

b)

dolžniške izpostavljenosti in drugi vrednostni papirji, partnerstva, izvedeni finančni instrumenti ali drugi instrumenti, katerih ekonomska vsebina je podobna izpostavljenostim iz točke (a).

| 87. | Kolektivni naložbeni podjemi, obravnavani v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja iz člena 152 CRR, se poročajo tudi v predlogi CR EQU IRB. |
| --- | --- |

87.

Kolektivni naložbeni podjemi, obravnavani v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja iz člena 152 CRR, se poročajo tudi v predlogi CR EQU IRB.

| 88. | V skladu s členom 151(1) CRR institucije predložijo predlogo CR EQU IRB ob uporabi enega od treh pristopov iz člena 155 CRR:






  — | pristop enostavnih uteži tveganja, |
| --- | --- | --- |

88.

V skladu s členom 151(1) CRR institucije predložijo predlogo CR EQU IRB ob uporabi enega od treh pristopov iz člena 155 CRR:

—

pristop enostavnih uteži tveganja,

| — | pristop PD/LGD ali |
| --- | --- |

—

pristop PD/LGD ali

| — | pristop na podlagi notranjih modelov. |
| --- | --- |

—

pristop na podlagi notranjih modelov.

Poleg tega institucije, ki uporabljajo pristop IRB, v predlogi CR EQU IRB poročajo tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje (npr. izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja utež tveganja 250 % v skladu s členom 48(4) CRR oziroma utež tveganja 370 % v skladu s členom 471(2) CRR)).

| 89. | Naslednje terjatve iz naslova lastniških instrumentov se ne poročajo v predlogi CR EQU IRB:






  — | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v trgovalni knjigi (kadar institucije niso izvzete iz izračuna kapitalskih zahtev za pozicije v trgovalni knjigi v skladu s členom 94 CRR), |
| --- | --- | --- |

89.

Naslednje terjatve iz naslova lastniških instrumentov se ne poročajo v predlogi CR EQU IRB:

—

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v trgovalni knjigi (kadar institucije niso izvzete iz izračuna kapitalskih zahtev za pozicije v trgovalni knjigi v skladu s členom 94 CRR),

| — | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so predmet delne uporabe standardiziranega pristopa (člen 150 CRR), med katere spadajo: |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so predmet delne uporabe standardiziranega pristopa (člen 150 CRR), med katere spadajo:

| — | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila, v skladu s členom 495(1) CRR, |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila, v skladu s členom 495(1) CRR,

| — | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do subjektov, katerih kreditnim obveznostim se dodeli utež tveganja 0 % v skladu s standardiziranim pristopom, vključno z javno financiranimi subjekti, katerim se lahko dodeli utež tveganja 0 % (člen 150(1)(g) CRR), |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do subjektov, katerih kreditnim obveznostim se dodeli utež tveganja 0 % v skladu s standardiziranim pristopom, vključno z javno financiranimi subjekti, katerim se lahko dodeli utež tveganja 0 % (člen 150(1)(g) CRR),

| — | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, nastale na podlagi zakonsko določenih programov za spodbujanje posebnih gospodarskih sektorjev, ki institucijam zagotavljajo znatne subvencije za naložbe in zahtevajo določeno obliko vladnega nadzora in omejitev za naložbe v lastniške instrumente (člen 150 (1)(h) CRR), |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, nastale na podlagi zakonsko določenih programov za spodbujanje posebnih gospodarskih sektorjev, ki institucijam zagotavljajo znatne subvencije za naložbe in zahtevajo določeno obliko vladnega nadzora in omejitev za naložbe v lastniške instrumente (člen 150 (1)(h) CRR),

| — | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do družb za pomožne storitve, katerih zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti je mogoče izračunati v skladu z obravnavo ‚drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti‘ (v skladu s členom 155(1) CRR), |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do družb za pomožne storitve, katerih zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti je mogoče izračunati v skladu z obravnavo ‚drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti‘ (v skladu s členom 155(1) CRR),

| — | terjatve iz naslova lastniških instrumentov, odbite od kapitala, v skladu s členoma 46 in 48 CRR. |
| --- | --- |

—

terjatve iz naslova lastniških instrumentov, odbite od kapitala, v skladu s členoma 46 in 48 CRR.

3.5.2   Navodila za posamezne pozicije (uporabljajo se za CR EQU IRB 1 in CR EQU IRB 2)

| Stolpci |
| --- |
| 005 | BONITETNI RAZRED DOLŽNIKA (IDENTIFIKATOR VRSTICE)

  Bonitetni razred dolžnika je identifikator vrstice in je enoten za vsako vrstico v tabeli. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd. |
| 010 | SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN


  VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA (%)

  Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, v stolpcu 010 poročajo verjetnost neplačila (PD), izračunano v skladu z določbami iz člena 165(1) CRR.
  Verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, o kateri se poroča, je v skladu z minimalnimi zahtevami iz oddelka 6 poglavja 3 naslova II dela 3 CRR. Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se poroča verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Vsi poročani parametri tveganja temeljijo na parametrih tveganja, ki se uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.
  Za vrednosti, ki ustrezajo seštevku bonitetnih razredov dolžnika ali skupin (npr. ‚skupne izpostavljenosti‘), se zagotovi z izpostavljenostjo tehtano povprečje verjetnosti neplačila, ki se dodelijo bonitetnim razredom dolžnika ali skupinam, vključenim v seštevek. Vse izpostavljenosti, vključno z neplačanimi izpostavljenostmi, se upoštevajo za namen izračuna z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila. Za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila se za namene tehtanja uporablja vrednost izpostavljenosti ob upoštevanju osebnega kreditnega zavarovanja (stolpec 060). |
| 020 | ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Institucije v stolpcu 020 poročajo vrednost originalne izpostavljenosti (pred uporabo konverzijskih faktorjev). V skladu z določbami iz člena 167 CRR je vrednost izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov knjigovodska vrednost, ki ostane po upoštevanju posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk iz naslova lastniških instrumentov je njena nominalna vrednost po posebnih prilagoditvah zaradi kreditnega tveganja.
  Institucije v stolpec 020 vključijo tudi zunajbilančne postavke iz Priloge I k CRR, ki so dodeljene kategoriji izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (npr. ‚neporavnani del vrednostnih papirjev‘).
  Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD (iz člena 165(1)), upoštevajo tudi določbe o pobotu iz člena 155(2) CRR. |
| 030–040 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST


  OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE


  JAMSTVA


  KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  Ne glede na pristop, ki se uporablja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, lahko institucije pripoznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (člen 155(2), (3) in (4) CRR). Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD, v stolpcih 030 in 040 poročajo znesek osebnega kreditnega zavarovanja v obliki jamstev (stolpec 030) ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov (stolpec 040), pripoznan v skladu z metodami iz poglavja 4 naslova II dela 3 CRR. |
| 050 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST


  ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA


  (–) SKUPAJ ODLIVI

  Institucije v stolpcu 050 poročajo del originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev v okviru osebnega kreditnega zavarovanja, pripoznanega v skladu z metodami iz poglavja 4 naslova II dela 3 CRR. |
| 060 | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

  Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD, v stolpcu 060 poročajo vrednost izpostavljenosti, pri čemer se upoštevajo učinki zamenjave, ki izhajajo iz osebnega kreditnega zavarovanja (člen 155(2) in (3) ter člen 167 CRR).
  Opozoriti je treba, da je v primeru izpostavljenosti zunajbilančnih postavk iz naslova lastniških instrumentov vrednost izpostavljenosti nominalna vrednost po posebnih prilagoditvah zaradi kreditnega tveganja (člen 167 CRR). |
| 070 | Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

  Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, v stolpcu 070 predloge CR EQU IRB 2 poročajo z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD, ki se dodeli bonitetnim razredom dolžnikov ali skupinam izpostavljenosti, vključenim v seštevek; to velja tudi za vrstico 020 predloge CR EQU IRB. Vrednost izpostavljenosti, pri kateri se upošteva osebno kreditno zavarovanje (stolpec 060), se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja LGD. Institucije upoštevajo določbe iz člena 165(2) CRR. |
| 080 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

  Institucije poročajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v stolpcu 080, izračunane v skladu z določbami iz člena 155 CRR.
  Kadar institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, nimajo dovolj informacij za uporabo opredelitve neplačila iz člena 178 CRR, se pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti (člen 155(3) CRR) za uteži tveganja uporabi faktor povečanja 1,5.
  Ob upoštevanju vhodnega parametra M (zapadlost) za funkcijo uteži tveganja je zapadlost, ki se dodeli izpostavljenostim iz naslova lastniških instrumentov, enaka petim letom (člen 165(3) CRR). |
| 090 | POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE

  Institucije v stolpcu 090 poročajo znesek pričakovane izgube za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, izračunane v skladu s členom 158(4), (7), (8) in (9) CRR. |

Stolpci

005

BONITETNI RAZRED DOLŽNIKA (IDENTIFIKATOR VRSTICE)

Bonitetni razred dolžnika je identifikator vrstice in je enoten za vsako vrstico v tabeli. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd.

010

SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN

VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA (%)

Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, v stolpcu 010 poročajo verjetnost neplačila (PD), izračunano v skladu z določbami iz člena 165(1) CRR.

Verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, o kateri se poroča, je v skladu z minimalnimi zahtevami iz oddelka 6 poglavja 3 naslova II dela 3 CRR. Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se poroča verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Vsi poročani parametri tveganja temeljijo na parametrih tveganja, ki se uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.

Za vrednosti, ki ustrezajo seštevku bonitetnih razredov dolžnika ali skupin (npr. ‚skupne izpostavljenosti‘), se zagotovi z izpostavljenostjo tehtano povprečje verjetnosti neplačila, ki se dodelijo bonitetnim razredom dolžnika ali skupinam, vključenim v seštevek. Vse izpostavljenosti, vključno z neplačanimi izpostavljenostmi, se upoštevajo za namen izračuna z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila. Za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila se za namene tehtanja uporablja vrednost izpostavljenosti ob upoštevanju osebnega kreditnega zavarovanja (stolpec 060).

020

ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Institucije v stolpcu 020 poročajo vrednost originalne izpostavljenosti (pred uporabo konverzijskih faktorjev). V skladu z določbami iz člena 167 CRR je vrednost izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov knjigovodska vrednost, ki ostane po upoštevanju posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk iz naslova lastniških instrumentov je njena nominalna vrednost po posebnih prilagoditvah zaradi kreditnega tveganja.

Institucije v stolpec 020 vključijo tudi zunajbilančne postavke iz Priloge I k CRR, ki so dodeljene kategoriji izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (npr. ‚neporavnani del vrednostnih papirjev‘).

Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD (iz člena 165(1)), upoštevajo tudi določbe o pobotu iz člena 155(2) CRR.

030–040

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

JAMSTVA

KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Ne glede na pristop, ki se uporablja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, lahko institucije pripoznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (člen 155(2), (3) in (4) CRR). Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD, v stolpcih 030 in 040 poročajo znesek osebnega kreditnega zavarovanja v obliki jamstev (stolpec 030) ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov (stolpec 040), pripoznan v skladu z metodami iz poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.

050

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

(–) SKUPAJ ODLIVI

Institucije v stolpcu 050 poročajo del originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev v okviru osebnega kreditnega zavarovanja, pripoznanega v skladu z metodami iz poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.

060

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD, v stolpcu 060 poročajo vrednost izpostavljenosti, pri čemer se upoštevajo učinki zamenjave, ki izhajajo iz osebnega kreditnega zavarovanja (člen 155(2) in (3) ter člen 167 CRR).

Opozoriti je treba, da je v primeru izpostavljenosti zunajbilančnih postavk iz naslova lastniških instrumentov vrednost izpostavljenosti nominalna vrednost po posebnih prilagoditvah zaradi kreditnega tveganja (člen 167 CRR).

070

Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)

Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, v stolpcu 070 predloge CR EQU IRB 2 poročajo z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD, ki se dodeli bonitetnim razredom dolžnikov ali skupinam izpostavljenosti, vključenim v seštevek; to velja tudi za vrstico 020 predloge CR EQU IRB. Vrednost izpostavljenosti, pri kateri se upošteva osebno kreditno zavarovanje (stolpec 060), se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja LGD. Institucije upoštevajo določbe iz člena 165(2) CRR.

080

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

Institucije poročajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v stolpcu 080, izračunane v skladu z določbami iz člena 155 CRR.

Kadar institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, nimajo dovolj informacij za uporabo opredelitve neplačila iz člena 178 CRR, se pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti (člen 155(3) CRR) za uteži tveganja uporabi faktor povečanja 1,5.

Ob upoštevanju vhodnega parametra M (zapadlost) za funkcijo uteži tveganja je zapadlost, ki se dodeli izpostavljenostim iz naslova lastniških instrumentov, enaka petim letom (člen 165(3) CRR).

090

POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE

Institucije v stolpcu 090 poročajo znesek pričakovane izgube za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, izračunane v skladu s členom 158(4), (7), (8) in (9) CRR.

| 90. | V skladu s členom 155 CRR lahko institucije uporabijo različne pristope (pristop enostavnih uteži tveganja, pristop PD/LGD ali pristop na podlagi notranjih modelov) za različne portfelje, kadar te različne pristope uporabljajo za notranje namene. Institucije v predlogi CR EQU IRB 1 poročajo tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje).






  Vrstice |
| --- | --- |
| CR EQU IRB 1 – vrstica 020 | PRISTOP PD/LGD: SKUPAJ

  Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD (člen 155(3) CRR), poročajo zahtevane informacije v vrstici 020 predloge CR EQU IRB 1. |
| CR EQU IRB 1 – vrstice 050–090 | PRISTOP ENOSTAVNIH UTEŽI TVEGANJA: SKUPAJ


  RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI V OKVIRU PRISTOPA ENOSTAVNIH UTEŽI TVEGANJA GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:

  Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja (člen 155(2) CRR), poročajo zahtevane informacije glede na značilnosti osnovnih izpostavljenosti v vrsticah 050–090. |
| CR EQU IRB 1 – vrstica 100 | PRISTOP NA PODLAGI NOTRANJIH MODELOV

  Institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih modelov (člen 155(4) CRR), poročajo zahtevane informacije v vrstici 100. |
| CR EQU IRB 1 – vrstica 110 | IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV, ZA KATERE SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA

  Institucije, ki uporabljajo pristop IRB, poročajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje). Na primer:






  — | znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicij v lastniških instrumentih v subjektih finančnega sektorja, obravnavan v skladu s členom 48(4) CRR, in |

90.

V skladu s členom 155 CRR lahko institucije uporabijo različne pristope (pristop enostavnih uteži tveganja, pristop PD/LGD ali pristop na podlagi notranjih modelov) za različne portfelje, kadar te različne pristope uporabljajo za notranje namene. Institucije v predlogi CR EQU IRB 1 poročajo tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje).

Vrstice

CR EQU IRB 1 – vrstica 020

PRISTOP PD/LGD: SKUPAJ

Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD (člen 155(3) CRR), poročajo zahtevane informacije v vrstici 020 predloge CR EQU IRB 1.

CR EQU IRB 1 – vrstice 050–090

PRISTOP ENOSTAVNIH UTEŽI TVEGANJA: SKUPAJ

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI V OKVIRU PRISTOPA ENOSTAVNIH UTEŽI TVEGANJA GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:

Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja (člen 155(2) CRR), poročajo zahtevane informacije glede na značilnosti osnovnih izpostavljenosti v vrsticah 050–090.

CR EQU IRB 1 – vrstica 100

PRISTOP NA PODLAGI NOTRANJIH MODELOV

Institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih modelov (člen 155(4) CRR), poročajo zahtevane informacije v vrstici 100.

CR EQU IRB 1 – vrstica 110

IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV, ZA KATERE SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA

Institucije, ki uporabljajo pristop IRB, poročajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje). Na primer:

—

znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicij v lastniških instrumentih v subjektih finančnega sektorja, obravnavan v skladu s členom 48(4) CRR, in

| — | pozicije v lastniških instrumentih, prilagojene tveganju s 370 % v skladu s členom 471(2) CRR, |
| --- | --- |

—

pozicije v lastniških instrumentih, prilagojene tveganju s 370 % v skladu s členom 471(2) CRR,

se poročajo v vrstici 110.

CR EQU IRB 2

RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI V OKVIRU PRISTOPA PD/LGD GLEDE NA BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV:

Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD (člen 155(3) CRR), poročajo zahtevane informacije v predlogi CR EQU IRB 2.

Kadar institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, uporabljajo edinstven bonitetni sistem ali lahko poročajo v skladu z notranjo skupno bonitetno lestvico, v predlogi CR EQU IRB 2 poročajo bonitetne ocene ali skupine, povezane s tem edinstvenim bonitetnim sistemom/skupno bonitetno lestvico. V vseh drugih primerih se različni bonitetni sistemi združijo in navedejo v skladu z naslednjimi merili: bonitetni razredi dolžnika ali skupine različnih bonitetnih sistemov se združijo in navedejo od nižje verjetnosti neplačila, dodeljene vsakemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, do višje.

3.6   C 11.00 – TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE (CR SETT)

3.6.1   Splošne opombe

| 91. | V tej predlogi se navedejo informacije glede poslov iz trgovalne in netrgovalne knjige, ki še niso poravnani po datumih zapadlosti, ter njihovih ustreznih kapitalskih zahtevah za tveganje v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR. |
| --- | --- |

91.

V tej predlogi se navedejo informacije glede poslov iz trgovalne in netrgovalne knjige, ki še niso poravnani po datumih zapadlosti, ter njihovih ustreznih kapitalskih zahtevah za tveganje v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR.

| 92. | Institucije v predlogi CR SETT sporočajo informacije o tveganju poravnave/izročitve v povezavi z dolžniškimi instrumenti, lastniškimi instrumenti, tujimi valutami in blagom v njihovi trgovalni ali netrgovalni knjigi. |
| --- | --- |

92.

Institucije v predlogi CR SETT sporočajo informacije o tveganju poravnave/izročitve v povezavi z dolžniškimi instrumenti, lastniškimi instrumenti, tujimi valutami in blagom v njihovi trgovalni ali netrgovalni knjigi.

| 93. | V skladu s členom 378 CRR repo posli ter posoja in izposoja vrednostnih papirjev ali blaga v zvezi z dolžniškimi instrumenti, lastniškimi instrumenti, tujimi valutami in blagom niso predmet tveganja poravnave/izročitve. Vendar je treba opozoriti, da so izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki še niso poravnani po datumih zapadlosti, kljub temu predmet kapitalskih zahtev za tveganje poravnave/izročitve v skladu s členom 378 CRR. |
| --- | --- |

93.

V skladu s členom 378 CRR repo posli ter posoja in izposoja vrednostnih papirjev ali blaga v zvezi z dolžniškimi instrumenti, lastniškimi instrumenti, tujimi valutami in blagom niso predmet tveganja poravnave/izročitve. Vendar je treba opozoriti, da so izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki še niso poravnani po datumih zapadlosti, kljub temu predmet kapitalskih zahtev za tveganje poravnave/izročitve v skladu s členom 378 CRR.

| 94. | V primeru neporavnanih poslov po datumu zapadlosti institucije izračunajo razliko v ceni, ki so ji izpostavljene. To je razlika med dogovorjeno ceno poravnave za zadevni dolžniški instrument, instrument, tujo valuto ali blago in njihovo trenutno tržno vrednostjo, kadar bi lahko razlika lahko pomenila izgubo za institucijo. |
| --- | --- |

94.

V primeru neporavnanih poslov po datumu zapadlosti institucije izračunajo razliko v ceni, ki so ji izpostavljene. To je razlika med dogovorjeno ceno poravnave za zadevni dolžniški instrument, instrument, tujo valuto ali blago in njihovo trenutno tržno vrednostjo, kadar bi lahko razlika lahko pomenila izgubo za institucijo.

| 95. | Institucije to razliko pomnožijo z ustreznim faktorjem iz razpredelnice 1 člena 378 CRR, da se določijo ustrezne kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

95.

Institucije to razliko pomnožijo z ustreznim faktorjem iz razpredelnice 1 člena 378 CRR, da se določijo ustrezne kapitalske zahteve.

| 96. | V skladu s členom 92(4)(b) se kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve pomnožijo z 12,5, da se izračuna znesek izpostavljenosti tveganjem. |
| --- | --- |

96.

V skladu s členom 92(4)(b) se kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve pomnožijo z 12,5, da se izračuna znesek izpostavljenosti tveganjem.

| 97. | Upoštevati je treba, da kapitalske zahteve za proste izročitve iz člena 379 CRR ne spadajo v obseg predloge CR SETT in se poročajo v predlogah za kreditno tveganje (CR SA, CR IRB). |
| --- | --- |

97.

Upoštevati je treba, da kapitalske zahteve za proste izročitve iz člena 379 CRR ne spadajo v obseg predloge CR SETT in se poročajo v predlogah za kreditno tveganje (CR SA, CR IRB).

3.6.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | NEPORAVNANI POSLI PO CENI PORAVNAVE

  V skladu s členom 378 CRR institucije v stolpcu 010 poročajo neporavnane posle po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.

  Vsi neporavnani posli se vključijo v stolpec 010, ne glede na to, ali imajo po zapadlem datumu zapadlosti dobiček ali izgubo. |
| 020 | IZPOSTAVLJENOST RAZLIKI V CENI ZARADI NEPORAVNANIH POSLOV

  V skladu s členom 378 CRR institucije v stolpcu 020 poročajo razliko v ceni med dogovorjeno ceno poravnave in trenutno tržno vrednostjo za zadevni dolžniški instrument, lastniški instrument, tujo valuto ali blago, kadar bi razlika lahko pomenila izgubo za institucijo.
  V stolpcu 020 se poročajo le neporavnani posli z izgubo po zapadlem datumu zapadlosti. |
| 030 | KAPITALSKE ZAHTEVE

  Institucije v stolpcu 030 poročajo kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 378 CRR. |
| 040 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM PORAVNAVE

  V skladu s členom 92(4)(b) CRR institucije pomnožijo svoje kapitalske zahteve iz stolpca 030 z 12,5, da izračunajo znesek izpostavljenosti tveganjem poravnave. |

Stolpci

010

NEPORAVNANI POSLI PO CENI PORAVNAVE

V skladu s členom 378 CRR institucije v stolpcu 010 poročajo neporavnane posle po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.

Vsi neporavnani posli se vključijo v stolpec 010, ne glede na to, ali imajo po zapadlem datumu zapadlosti dobiček ali izgubo.

020

IZPOSTAVLJENOST RAZLIKI V CENI ZARADI NEPORAVNANIH POSLOV

V skladu s členom 378 CRR institucije v stolpcu 020 poročajo razliko v ceni med dogovorjeno ceno poravnave in trenutno tržno vrednostjo za zadevni dolžniški instrument, lastniški instrument, tujo valuto ali blago, kadar bi razlika lahko pomenila izgubo za institucijo.

V stolpcu 020 se poročajo le neporavnani posli z izgubo po zapadlem datumu zapadlosti.

030

KAPITALSKE ZAHTEVE

Institucije v stolpcu 030 poročajo kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 378 CRR.

040

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM PORAVNAVE

V skladu s členom 92(4)(b) CRR institucije pomnožijo svoje kapitalske zahteve iz stolpca 030 z 12,5, da izračunajo znesek izpostavljenosti tveganjem poravnave.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | Skupaj neporavnani posli v netrgovalni knjigi

  Institucije v vrstici 010 poročajo združene informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz netrgovalne knjige (v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR).
  Institucije v vrstici 010/010 poročajo združeno vsoto neporavnanih poslov po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.
  Institucije v vrstici 010/020 poročajo združene informacije za izpostavljenost razliki v ceni zaradi neporavnanih poslov z izgubo.
  Institucije v vrstici 010/030 poročajo združene kapitalske zahteve, pridobljene iz seštevka kapitalskih zahtev za neporavnane posle z množenjem ‚razlike v ceni‘ iz stolpca 020 z ustreznim faktorjem, ki temelji na številu delovnih dni po zapadlem datumu poravnave (kategorije iz razpredelnice 1 člena 378 CRR). |
| 020 do 060 | Posli, neporavnani do 4 dni (faktor 0 %)


  Posli, neporavnani med 5 in 15 dni (faktor 8 %)


  Posli, neporavnani med 16 in 30 dni (faktor 50 %)


  Posli, neporavnani med 31 in 45 dni (faktor 75 %)


  Posli, neporavnani 46 dni ali več (faktor 100 %)

  Institucije poročajo informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz netrgovalne knjige v skladu s kategorijami iz razpredelnice 1 člena 378 CRR v vrsticah 020 do 060.
  Za posle, neporavnane manj kot pet delovnih dni po zapadlem datumu poravnave, se ne zahtevajo kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve. |
| 070 | Skupaj neporavnani posli v trgovalni knjigi

  Institucije v vrstici 070 poročajo združene informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz trgovalne knjige (v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR).
  Institucije v vrstici 070/010 poročajo združeno vsoto neporavnanih poslov po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.
  Institucije v vrstici 070/020 poročajo združene informacije za izpostavljenost razliki v ceni zaradi neporavnanih poslov z izgubo.
  Institucije v vrstici 070/030 poročajo združene kapitalske zahteve, pridobljene iz seštevka kapitalskih zahtev za neporavnane posle z množenjem ‚razlike v ceni‘ iz stolpca 020 z ustreznim faktorjem, ki temelji na številu delovnih dni po zapadlem datumu poravnave (kategorije iz razpredelnice 1 člena 378 CRR). |
| 080 do 120 | Posli, neporavnani do 4 dni (faktor 0 %)


  Posli, neporavnani med 5 in 15 dni (faktor 8 %)


  Posli, neporavnani med 16 in 30 dni (faktor 50 %)


  Posli, neporavnani med 31 in 45 dni (faktor 75 %)


  Posli, neporavnani 46 dni ali več (faktor 100 %)

  Institucije poročajo informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz trgovalne knjige v skladu s kategorijami iz razpredelnice 1 člena 378 CRR v vrsticah 080 do 120.
  Za posle, neporavnane manj kot pet delovnih dni po zapadlem datumu poravnave, se ne zahtevajo kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve. |

Vrstice

010

Skupaj neporavnani posli v netrgovalni knjigi

Institucije v vrstici 010 poročajo združene informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz netrgovalne knjige (v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR).

Institucije v vrstici 010/010 poročajo združeno vsoto neporavnanih poslov po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.

Institucije v vrstici 010/020 poročajo združene informacije za izpostavljenost razliki v ceni zaradi neporavnanih poslov z izgubo.

Institucije v vrstici 010/030 poročajo združene kapitalske zahteve, pridobljene iz seštevka kapitalskih zahtev za neporavnane posle z množenjem ‚razlike v ceni‘ iz stolpca 020 z ustreznim faktorjem, ki temelji na številu delovnih dni po zapadlem datumu poravnave (kategorije iz razpredelnice 1 člena 378 CRR).

020 do 060

Posli, neporavnani do 4 dni (faktor 0 %)

Posli, neporavnani med 5 in 15 dni (faktor 8 %)

Posli, neporavnani med 16 in 30 dni (faktor 50 %)

Posli, neporavnani med 31 in 45 dni (faktor 75 %)

Posli, neporavnani 46 dni ali več (faktor 100 %)

Institucije poročajo informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz netrgovalne knjige v skladu s kategorijami iz razpredelnice 1 člena 378 CRR v vrsticah 020 do 060.

Za posle, neporavnane manj kot pet delovnih dni po zapadlem datumu poravnave, se ne zahtevajo kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve.

070

Skupaj neporavnani posli v trgovalni knjigi

Institucije v vrstici 070 poročajo združene informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz trgovalne knjige (v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR).

Institucije v vrstici 070/010 poročajo združeno vsoto neporavnanih poslov po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.

Institucije v vrstici 070/020 poročajo združene informacije za izpostavljenost razliki v ceni zaradi neporavnanih poslov z izgubo.

Institucije v vrstici 070/030 poročajo združene kapitalske zahteve, pridobljene iz seštevka kapitalskih zahtev za neporavnane posle z množenjem ‚razlike v ceni‘ iz stolpca 020 z ustreznim faktorjem, ki temelji na številu delovnih dni po zapadlem datumu poravnave (kategorije iz razpredelnice 1 člena 378 CRR).

080 do 120

Posli, neporavnani do 4 dni (faktor 0 %)

Posli, neporavnani med 5 in 15 dni (faktor 8 %)

Posli, neporavnani med 16 in 30 dni (faktor 50 %)

Posli, neporavnani med 31 in 45 dni (faktor 75 %)

Posli, neporavnani 46 dni ali več (faktor 100 %)

Institucije poročajo informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz trgovalne knjige v skladu s kategorijami iz razpredelnice 1 člena 378 CRR v vrsticah 080 do 120.

Za posle, neporavnane manj kot pet delovnih dni po zapadlem datumu poravnave, se ne zahtevajo kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve.

3.7   C 12.00 – KREDITNO TVEGANJE: LISTINJENJA – STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC SA)

3.7.1   Splošne opombe

| 98. | V tej predlogi je treba sporočiti informacije za vsa listinjenja, za katera se pripozna prenos pomembnih tveganj in v katerih je institucija poročevalka vključena v listinjenje, obravnavano po standardiziranem pristopu. Informacije, ki jih je treba sporočiti, so odvisne od vloge institucije pri listinjenju. Posebne poročevalske postavke se kot take uporabljajo za originatorje, sponzorje in investitorje. |
| --- | --- |

98.

V tej predlogi je treba sporočiti informacije za vsa listinjenja, za katera se pripozna prenos pomembnih tveganj in v katerih je institucija poročevalka vključena v listinjenje, obravnavano po standardiziranem pristopu. Informacije, ki jih je treba sporočiti, so odvisne od vloge institucije pri listinjenju. Posebne poročevalske postavke se kot take uporabljajo za originatorje, sponzorje in investitorje.

| 99. | V predlogi CR SEC SA se zberejo skupne informacije o tradicionalnih in sintetičnih listinjenjih v netrgovalni knjigi, kot je opredeljeno v členu 242(10) in (11) CRR. |
| --- | --- |

99.

V predlogi CR SEC SA se zberejo skupne informacije o tradicionalnih in sintetičnih listinjenjih v netrgovalni knjigi, kot je opredeljeno v členu 242(10) in (11) CRR.

3.7.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | SKUPAJ ZNESEK PRVOTNIH IZPOSTAVLJENOSTI V LISTINJENJU

  Institucije v vlogi originatorja morajo sporočiti neporavnani znesek na datum poročanja vseh trenutnih izpostavljenosti v listinjenju, ki izvirajo iz posla listinjenja, ne glede na to, kdo je imetnik pozicij. Poročajo se bilančne izpostavljenosti v listinjenju (npr. obveznice, podrejeni dolgovi) ter zunajbilančne izpostavljenosti in izvedeni finančni instrumenti (npr. podrejene kreditne linije, okvirni likvidnostni krediti, zamenjave obrestnih mer, kreditne zamenjave itd.), ki izvirajo iz listinjenja.
  V primeru tradicionalnih listinjenj, pri katerih originator nima v lasti nobene pozicije, originator tega listinjenja ne upošteva v poročanju v predlogah CR SEC SA ali CR SEC IRB. Za ta namen pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti originator, vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu v listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti, kot je opredeljeno v členu 242(12) CRR. |
| 020–040 | SINTETIČNA LISTINJENJA: KREDITNO ZAVAROVANJE ZA LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI

  V skladu z določbami členov 249 in 250 CRR je kreditno zavarovanje za listinjene izpostavljenosti tako, kot da neusklajenosti zapadlosti ne bi bilo. |
| 020 | (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE (CVA)

  Podroben postopek za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem (CVA), ki naj bi se sporočila v tem stolpcu, je opisan v členu 223(2) CRR. |
| 030 | (–) SKUPAJ ODLIVI: PRILAGOJENE VREDNOSTI OSEBNEGA KREDITNEGA ZAVAROVANJA (G*)

  Ob upoštevanju splošnega pravila za ‚prilive‘ in ‚odlive‘ so zneski, sporočeni v tem stolpcu, prikazani kot ‚prilivi‘ v ustrezni predlogi za kreditno tveganje (CR SA ali CR IRB) in kategoriji izpostavljenosti, ustrezni za dajalca zavarovanja (tj. tretja oseba, na katero se tranša prenese z osebnim kreditnim zavarovanjem).
  Postopek za izračun za valutno tveganje prilagojenega nominalnega zneska kreditnega zavarovanja (G*) je opisan v členu 233(3) CRR. |
| 040 | ZADRŽAN ALI ZAČASNO PRODAN HIPOTETIČNI ZNESEK KREDITNEGA ZAVAROVANJA

  Vse tranše, ki so bile zadržane ali odkupljene, npr. zadržane pozicije prve izgube, se poročajo v nominalnem znesku.
  Učinek nadzorniških odbitkov v kreditnem zavarovanju se ne upošteva pri izračunu zadržanega ali začasno prodanega zneska kreditnega zavarovanja. |
| 050 | POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti institucija poročevalka, izračunane v skladu s členom 246(1)(a), (c) in (e) ter (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji ter kakršne koli prilagoditve za kreditno tveganje in rezervacije za kreditno tveganje. Pobot zadeva le večstranske pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovljene istemu subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), pri čemer jih krije ustrezna pogodba o pobotu.
  Prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se poročajo v tem stolpcu, se nanašajo le na pozicije v listinjenju. Prilagoditve vrednosti listinjenih pozicij niso upoštevane.
  V primeru klavzul o predčasnem odplačilu morajo institucije opredeliti znesek ‚udeležbe originatorja‘, kot je opredeljeno v členu 256(2) CRR.
  Pri sintetičnih listinjenjih so pozicije, ki jih ima v lasti originator v obliki bilančnih postavk in/ali udeležbe investitorja (predčasno odplačilo), rezultat združitve stolpcev 010 do 040. |
| 060 | (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE

  Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, katerega predmet je subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah. |
| 070 | IZPOSTAVLJENOSTI Z ODŠTETIMI PRILAGODITVAMI VREDNOSTI IN REZERVACIJAMI

  Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246(1) in (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo konverzijski faktorji.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 040 predloge CR SA Total. |
| 080–110 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

  Člen 4(57) in poglavje 4 naslova II dela 3 CRR.
  V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja, s katerimi se zmanjšuje kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti (kot je opredeljeno spodaj za Prilive in Odlive).
  Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave). |
| 080 | (–) OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (GA)

  Osebno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(59) in regulirano v členu 235 CRR.
  Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave). |
| 090 | (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

  Stvarno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(58) ter regulirano v členih 195, 197 in 200 CRR.
  Kreditni zapisi in bilančni pobot v skladu s členi 218 do 236 CRR se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.
  Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave). |
| 100–110 | ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

  Poročajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi v okviru uteži tveganja ali bonitetnih razredov dolžnika. |
| 100 | (–) SKUPAJ ODLIVI

  Člena 222(3) ter 235(1) in (2).
  Odlivi ustrezajo kritemu delu ‚Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami‘, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od uteži tveganja ali bonitetnega razreda dolžnika ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v utež tveganja ali bonitetni razred dolžnika.
  Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v uteži tveganja ali bonitetne razrede dolžnika.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 090 [(–) Skupaj odlivi] predloge CR SA Total. |
| 110 | SKUPAJ PRILIVI

  Pozicije v listinjenju, ki so dolžniški vrednostni papirji in primerno zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s členom 197(1) CRR ter kadar se uporablja enostavna metoda za zavarovanje s finančnim premoženjem, se v tem stolpcu poročajo kot prilivi.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 100 [Skupaj prilivi] predloge CR SA Total. |
| 120 | NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezno utež tveganja in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi ‚Tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) z učinki zamenjave na izpostavljenost‘.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 110 predloge CR SA Total. |
| 130 | (–) TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: PRILAGOJENA VREDNOST METODE ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM PRI STVARNEM KREDITNEM ZAVAROVANJU (CVAM)

  Ta postavka zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).
  Ta informacija se nanaša na stolpca 120 in 130 predloge CR SA Total. |
| 140 | POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)

  Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR, pri katerih se torej ne uporabljajo konverzijske vrednosti iz člena 246(1)(c) CRR.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 150 predloge CR SA Total. |
| 150–180 | RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI (E*) ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE

  Člen 246(1)(c) CRR določa, da je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijskim faktorjem. Konverzijska vrednost znaša 100 %, če v CRR ni določeno drugače.
  Glej stolpce 160 do 190 predloge CR SA Total.
  Za namene poročanja se polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*) poročajo v skladu z naslednjimi štirimi medsebojno izključujočimi se intervali konverzijskih faktorjev: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] in [50 %, 100 %]. |
| 190 | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

  Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 200 predloge CR SA Total. |
| 200 | (–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ODBITA OD KAPITALA

  Člen 258 CRR določa, da lahko institucije v primeru pozicije v listinjenju, kateri je dodeljena utež tveganja 1 250 %, odbijejo vrednost izpostavljenosti pozicije od kapitala namesto vključitve te pozicije v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. |
| 210 | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA

  Vrednost izpostavljenosti, od katere se odšteje vrednost izpostavljenosti, odbita od kapitala. |
| 220–320 | RAZČLENITEV VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA |
| 220–260 | OCENJENE

  V členu 242(8) CRR so opredeljene ocenjene pozicije.
  Vrednosti izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja, so razčlenjene glede na stopnje kreditne kakovosti (CQS), kot se predvideva za standardizirani pristop v členu 251 (razpredelnica 1) CRR. |
| 270 | 1 250 % (NEOCENJENE)

  V členu 242(7) CRR so opredeljene neocenjene pozicije. |
| 280 | VPOGLED

  Člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR.
  Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije). |
| 290 | VPOGLED – OD TEGA: DRUGA IZGUBA V PROGRAMU ABCP

  Vrednost izpostavljenosti, ki je predmet obravnave pozicij v listinjenju v tranši druge izgube ali boljši tranši v programu ABCP, je opredeljena v členu 254 CRR.
  V členu 242(9) CRR je opredeljen program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem (ABCP). |
| 300 | VPOGLED – OD TEGA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA (%)

  Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja. |
| 310 | PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA (IAA)

  Člena 109(1) in 259(3) CRR Vrednost izpostavljenosti pozicij v listinjenju v okviru pristopa notranjega ocenjevanja. |
| 320 | PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA (%)

  Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja. |
| 330 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

  Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred prilagoditvami zaradi neusklajenosti zapadlosti ali kršitve določb glede skrbnega pregleda in brez kakršnega koli zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustreza izpostavljenostim, prerazvrščenim v drugo predlogo prek odlivov. |
| 340 | OD TEGA: SINTETIČNA LISTINJENJA

  Pri sintetičnih listinjenjih se pri znesku, ki se sporoči v tem stolpcu, ne upošteva morebitna neusklajenost zapadlosti. |
| 350 | SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA

  Člena 14(2) in 406(2) ter člen 407 CRR zahtevajo, da države članice, kadar institucija ne izpolnjuje določenih zahtev iz členov 405, 406 ali 409 CRR, zagotovijo, da pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja (z zgornjo mejo 1 250 %), ki se sicer uporablja za zadevne pozicije v listinjenju iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR. Takšna dodatna utež se lahko odredi za institucije investitorke, pa tudi za originatorje, sponzorje in prvotne kreditodajalce. |
| 360 | PRILAGODITEV ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI NEUSKLAJENOSTI ZAPADLOSTI

  Za neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih se vključi RW* – RW(SP), kot je opredeljeno v členu 250 CRR, razen v primeru tranš, ki so predmet tehtanja z utežjo tveganja 1 250 %, kadar je znesek, ki se sporoči, nič. Upoštevati je treba da RW(SP) ne zajema le zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, sporočenih v stolpcu 330, ampak tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustrezajo izpostavljenostim, prerazvrščenim v druge predloge prek odlivov. |
| 370–380 | SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI: PRED UVEDBO OMEJITVE/PO UVEDBI OMEJITVE

  Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred (stolpec 370)/po (stolpec 380) uporabi omejitev iz člena 252 – listinjenje postavk, ki so trenutno neplačane ali povezane s postavkami z zelo visokim tveganjem, ali člena 256(4) – dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu iz CRR. |
| 390 | POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, KI USTREZA ODLIVOM IZ LISTINJENJA V OKVIRU STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA K DRUGIM RAZREDOM IZPOSTAVLJENOSTI

  Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhaja iz izpostavljenosti, prerazvrščenih k ponudniku instrumentov za zmanjševanje tveganja in posledično vštetih v ustrezno predlogo, ki so upoštevane pri izračunu omejitve za pozicije v listinjenju. |

Stolpci

010

SKUPAJ ZNESEK PRVOTNIH IZPOSTAVLJENOSTI V LISTINJENJU

Institucije v vlogi originatorja morajo sporočiti neporavnani znesek na datum poročanja vseh trenutnih izpostavljenosti v listinjenju, ki izvirajo iz posla listinjenja, ne glede na to, kdo je imetnik pozicij. Poročajo se bilančne izpostavljenosti v listinjenju (npr. obveznice, podrejeni dolgovi) ter zunajbilančne izpostavljenosti in izvedeni finančni instrumenti (npr. podrejene kreditne linije, okvirni likvidnostni krediti, zamenjave obrestnih mer, kreditne zamenjave itd.), ki izvirajo iz listinjenja.

V primeru tradicionalnih listinjenj, pri katerih originator nima v lasti nobene pozicije, originator tega listinjenja ne upošteva v poročanju v predlogah CR SEC SA ali CR SEC IRB. Za ta namen pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti originator, vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu v listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti, kot je opredeljeno v členu 242(12) CRR.

020–040

SINTETIČNA LISTINJENJA: KREDITNO ZAVAROVANJE ZA LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI

V skladu z določbami členov 249 in 250 CRR je kreditno zavarovanje za listinjene izpostavljenosti tako, kot da neusklajenosti zapadlosti ne bi bilo.

020

(–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE (CVA)

Podroben postopek za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem (CVA), ki naj bi se sporočila v tem stolpcu, je opisan v členu 223(2) CRR.

030

(–) SKUPAJ ODLIVI: PRILAGOJENE VREDNOSTI OSEBNEGA KREDITNEGA ZAVAROVANJA (G*)

Ob upoštevanju splošnega pravila za ‚prilive‘ in ‚odlive‘ so zneski, sporočeni v tem stolpcu, prikazani kot ‚prilivi‘ v ustrezni predlogi za kreditno tveganje (CR SA ali CR IRB) in kategoriji izpostavljenosti, ustrezni za dajalca zavarovanja (tj. tretja oseba, na katero se tranša prenese z osebnim kreditnim zavarovanjem).

Postopek za izračun za valutno tveganje prilagojenega nominalnega zneska kreditnega zavarovanja (G*) je opisan v členu 233(3) CRR.

040

ZADRŽAN ALI ZAČASNO PRODAN HIPOTETIČNI ZNESEK KREDITNEGA ZAVAROVANJA

Vse tranše, ki so bile zadržane ali odkupljene, npr. zadržane pozicije prve izgube, se poročajo v nominalnem znesku.

Učinek nadzorniških odbitkov v kreditnem zavarovanju se ne upošteva pri izračunu zadržanega ali začasno prodanega zneska kreditnega zavarovanja.

050

POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti institucija poročevalka, izračunane v skladu s členom 246(1)(a), (c) in (e) ter (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji ter kakršne koli prilagoditve za kreditno tveganje in rezervacije za kreditno tveganje. Pobot zadeva le večstranske pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovljene istemu subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), pri čemer jih krije ustrezna pogodba o pobotu.

Prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se poročajo v tem stolpcu, se nanašajo le na pozicije v listinjenju. Prilagoditve vrednosti listinjenih pozicij niso upoštevane.

V primeru klavzul o predčasnem odplačilu morajo institucije opredeliti znesek ‚udeležbe originatorja‘, kot je opredeljeno v členu 256(2) CRR.

Pri sintetičnih listinjenjih so pozicije, ki jih ima v lasti originator v obliki bilančnih postavk in/ali udeležbe investitorja (predčasno odplačilo), rezultat združitve stolpcev 010 do 040.

060

(–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE

Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, katerega predmet je subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah.

070

IZPOSTAVLJENOSTI Z ODŠTETIMI PRILAGODITVAMI VREDNOSTI IN REZERVACIJAMI

Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246(1) in (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo konverzijski faktorji.

Ta informacija se nanaša na stolpec 040 predloge CR SA Total.

080–110

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

Člen 4(57) in poglavje 4 naslova II dela 3 CRR.

V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja, s katerimi se zmanjšuje kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti (kot je opredeljeno spodaj za Prilive in Odlive).

Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave).

080

(–) OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (GA)

Osebno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(59) in regulirano v členu 235 CRR.

Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave).

090

(–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

Stvarno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(58) ter regulirano v členih 195, 197 in 200 CRR.

Kreditni zapisi in bilančni pobot v skladu s členi 218 do 236 CRR se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.

Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave).

100–110

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

Poročajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi v okviru uteži tveganja ali bonitetnih razredov dolžnika.

100

(–) SKUPAJ ODLIVI

Člena 222(3) ter 235(1) in (2).

Odlivi ustrezajo kritemu delu ‚Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami‘, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od uteži tveganja ali bonitetnega razreda dolžnika ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v utež tveganja ali bonitetni razred dolžnika.

Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v uteži tveganja ali bonitetne razrede dolžnika.

Ta informacija se nanaša na stolpec 090 [(–) Skupaj odlivi] predloge CR SA Total.

110

SKUPAJ PRILIVI

Pozicije v listinjenju, ki so dolžniški vrednostni papirji in primerno zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s členom 197(1) CRR ter kadar se uporablja enostavna metoda za zavarovanje s finančnim premoženjem, se v tem stolpcu poročajo kot prilivi.

Ta informacija se nanaša na stolpec 100 [Skupaj prilivi] predloge CR SA Total.

120

NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezno utež tveganja in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi ‚Tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) z učinki zamenjave na izpostavljenost‘.

Ta informacija se nanaša na stolpec 110 predloge CR SA Total.

130

(–) TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: PRILAGOJENA VREDNOST METODE ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM PRI STVARNEM KREDITNEM ZAVAROVANJU (CVAM)

Ta postavka zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).

Ta informacija se nanaša na stolpca 120 in 130 predloge CR SA Total.

140

POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)

Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR, pri katerih se torej ne uporabljajo konverzijske vrednosti iz člena 246(1)(c) CRR.

Ta informacija se nanaša na stolpec 150 predloge CR SA Total.

150–180

RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI (E*) ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE

Člen 246(1)(c) CRR določa, da je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijskim faktorjem. Konverzijska vrednost znaša 100 %, če v CRR ni določeno drugače.

Glej stolpce 160 do 190 predloge CR SA Total.

Za namene poročanja se polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*) poročajo v skladu z naslednjimi štirimi medsebojno izključujočimi se intervali konverzijskih faktorjev: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] in [50 %, 100 %].

190

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR.

Ta informacija se nanaša na stolpec 200 predloge CR SA Total.

200

(–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ODBITA OD KAPITALA

Člen 258 CRR določa, da lahko institucije v primeru pozicije v listinjenju, kateri je dodeljena utež tveganja 1 250 %, odbijejo vrednost izpostavljenosti pozicije od kapitala namesto vključitve te pozicije v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

210

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA

Vrednost izpostavljenosti, od katere se odšteje vrednost izpostavljenosti, odbita od kapitala.

220–320

RAZČLENITEV VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA

220–260

OCENJENE

V členu 242(8) CRR so opredeljene ocenjene pozicije.

Vrednosti izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja, so razčlenjene glede na stopnje kreditne kakovosti (CQS), kot se predvideva za standardizirani pristop v členu 251 (razpredelnica 1) CRR.

270

1 250 % (NEOCENJENE)

V členu 242(7) CRR so opredeljene neocenjene pozicije.

280

VPOGLED

Člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR.

Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).

290

VPOGLED – OD TEGA: DRUGA IZGUBA V PROGRAMU ABCP

Vrednost izpostavljenosti, ki je predmet obravnave pozicij v listinjenju v tranši druge izgube ali boljši tranši v programu ABCP, je opredeljena v členu 254 CRR.

V členu 242(9) CRR je opredeljen program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem (ABCP).

300

VPOGLED – OD TEGA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA (%)

Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja.

310

PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA (IAA)

Člena 109(1) in 259(3) CRR Vrednost izpostavljenosti pozicij v listinjenju v okviru pristopa notranjega ocenjevanja.

320

PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA (%)

Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja.

330

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred prilagoditvami zaradi neusklajenosti zapadlosti ali kršitve določb glede skrbnega pregleda in brez kakršnega koli zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustreza izpostavljenostim, prerazvrščenim v drugo predlogo prek odlivov.

340

OD TEGA: SINTETIČNA LISTINJENJA

Pri sintetičnih listinjenjih se pri znesku, ki se sporoči v tem stolpcu, ne upošteva morebitna neusklajenost zapadlosti.

350

SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA

Člena 14(2) in 406(2) ter člen 407 CRR zahtevajo, da države članice, kadar institucija ne izpolnjuje določenih zahtev iz členov 405, 406 ali 409 CRR, zagotovijo, da pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja (z zgornjo mejo 1 250 %), ki se sicer uporablja za zadevne pozicije v listinjenju iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR. Takšna dodatna utež se lahko odredi za institucije investitorke, pa tudi za originatorje, sponzorje in prvotne kreditodajalce.

360

PRILAGODITEV ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI NEUSKLAJENOSTI ZAPADLOSTI

Za neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih se vključi RW* – RW(SP), kot je opredeljeno v členu 250 CRR, razen v primeru tranš, ki so predmet tehtanja z utežjo tveganja 1 250 %, kadar je znesek, ki se sporoči, nič. Upoštevati je treba da RW(SP) ne zajema le zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, sporočenih v stolpcu 330, ampak tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustrezajo izpostavljenostim, prerazvrščenim v druge predloge prek odlivov.

370–380

SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI: PRED UVEDBO OMEJITVE/PO UVEDBI OMEJITVE

Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred (stolpec 370)/po (stolpec 380) uporabi omejitev iz člena 252 – listinjenje postavk, ki so trenutno neplačane ali povezane s postavkami z zelo visokim tveganjem, ali člena 256(4) – dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu iz CRR.

390

POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, KI USTREZA ODLIVOM IZ LISTINJENJA V OKVIRU STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA K DRUGIM RAZREDOM IZPOSTAVLJENOSTI

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhaja iz izpostavljenosti, prerazvrščenih k ponudniku instrumentov za zmanjševanje tveganja in posledično vštetih v ustrezno predlogo, ki so upoštevane pri izračunu omejitve za pozicije v listinjenju.

| 100. | Predloga CR SEC SA je razdeljena na tri glavne sklope vrstic, v katerih se zbirajo podatki o prvotnih/sponzoriranih/zadržanih ali kupljenih izpostavljenostih po originatorjih, investitorjih in sponzorjih. Informacije za vsako izpostavljenost so razčlenjene po bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih ter po listinjenjih in relistinjenjih. |
| --- | --- |

100.

Predloga CR SEC SA je razdeljena na tri glavne sklope vrstic, v katerih se zbirajo podatki o prvotnih/sponzoriranih/zadržanih ali kupljenih izpostavljenostih po originatorjih, investitorjih in sponzorjih. Informacije za vsako izpostavljenost so razčlenjene po bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih ter po listinjenjih in relistinjenjih.

| 101. | Skupne izpostavljenosti (na datum poročanja) so razčlenjene tudi glede na stopnje kreditne kakovosti, ki se uporabljajo ob nastanku (zadnji sklop vrstic). Te informacije poročajo tudi originatorji, sponzorji in investitorji.






  Vrstice |
| --- | --- |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  Skupni znesek izpostavljenosti se nanaša na skupni znesek neporavnanih listinjenj. V tej vrstici so povzete vse informacije, ki jih poročajo originatorji, sponzorji in investitorji v poznejših vrsticah. |
| 020 | OD TEGA: RELISTINJENJA

  Skupni znesek neporavnanih relistinjenj v skladu z opredelitvama iz člena 4(1)(63) in (64) CRR. |
| 030 | ORIGINATOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih in predčasnem odplačilu pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo originatorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(13) CRR. |
| 040–060 | BILANČNE POSTAVKE

  Člen 246(1)(a) CRR določa, da je za institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v okviru standardiziranega pristopa, vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju enaka njeni knjigovodski vrednosti, preostali po upoštevanju posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.
  Bilančne postavke so razčlenjene po listinjenjih (vrstica 050) in relistinjenjih (vrstica 060). |
| 070–090 | ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  V teh vrsticah se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, ki so predmet konverzijskega faktorja v okviru listinjenja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za morebitne posebne prilagoditve zaradi kreditnega tveganja v zvezi s to pozicijo v listinjenju, pomnoženi s konverzijsko vrednostjo 100 %, če ni določeno drugače.
  Vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja nasprotne stranke pri izvedenem finančnem instrumentu iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR.
  Institucije za okvirne likvidnostne kredite, kreditne aranžmaje in serviserske denarne predujme institucije poročajo nečrpani znesek.
  Za obrestne in valutne zamenjave poročajo vrednost izpostavljenosti (v skladu s členom 246(1) CRR), kot je opredeljeno v predlogi CR SA Total.
  Zunajbilančne postavke in izvedeni finančni instrumenti so razčlenjeni po listinjenjih (vrstica 080) in relistinjenjih (vrstica 090), tako kot v razpredelnici 1 člena 251 CRR. |
| 100 | PREDČASNO ODPLAČILO

  Ta vrstica se nanaša le na originatorje z listinjenji obnavljajočih se izpostavljenosti, ki vključujejo določbe o predčasnem odplačilu, kot je navedeno v členu 242(13) in (14) CRR. |
| 110 | INVESTITOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo investitorja.
  CRR ne vsebuje izrecne opredelitve investitorja. Zato se v tem okviru razume kot institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor. |
| 120–140 | BILANČNE POSTAVKE

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za bilančne postavke za originatorje. |
| 150–170 | ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje. |
| 180 | SPONZOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo sponzorja, kot je opredeljeno v členu 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev. |
| 190–210 | BILANČNE POSTAVKE

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za bilančne postavke za originatorje. |
| 220–240 | ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje. |
| 250–290 | RAZČLENITEV NEPORAVNANIH POZICIJ GLEDE NA STOPNJO KREDITNE KAKOVOSTI (CQS) OB NASTANKU

  V teh vrsticah se zbirajo informacije o neporavnanih pozicijah (na datum poročanja) glede na stopnje kreditne kakovosti (kot se predvideva za standardizirani pristop v členu 251 (razpredelnica 1 CRR), ki se uporabljajo na datum izvedbe (nastanek). Če te informacije niso na voljo, se poročajo najzgodnejši razpoložljivi podatki, enakovredni CQS.
  Te vrstice se poročajo le za stolpce 190 do 270 ter stolpca 330 in 340. |

101.

Skupne izpostavljenosti (na datum poročanja) so razčlenjene tudi glede na stopnje kreditne kakovosti, ki se uporabljajo ob nastanku (zadnji sklop vrstic). Te informacije poročajo tudi originatorji, sponzorji in investitorji.

Vrstice

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

Skupni znesek izpostavljenosti se nanaša na skupni znesek neporavnanih listinjenj. V tej vrstici so povzete vse informacije, ki jih poročajo originatorji, sponzorji in investitorji v poznejših vrsticah.

020

OD TEGA: RELISTINJENJA

Skupni znesek neporavnanih relistinjenj v skladu z opredelitvama iz člena 4(1)(63) in (64) CRR.

030

ORIGINATOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih in predčasnem odplačilu pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo originatorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(13) CRR.

040–060

BILANČNE POSTAVKE

Člen 246(1)(a) CRR določa, da je za institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v okviru standardiziranega pristopa, vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju enaka njeni knjigovodski vrednosti, preostali po upoštevanju posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.

Bilančne postavke so razčlenjene po listinjenjih (vrstica 050) in relistinjenjih (vrstica 060).

070–090

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

V teh vrsticah se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, ki so predmet konverzijskega faktorja v okviru listinjenja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za morebitne posebne prilagoditve zaradi kreditnega tveganja v zvezi s to pozicijo v listinjenju, pomnoženi s konverzijsko vrednostjo 100 %, če ni določeno drugače.

Vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja nasprotne stranke pri izvedenem finančnem instrumentu iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR.

Institucije za okvirne likvidnostne kredite, kreditne aranžmaje in serviserske denarne predujme institucije poročajo nečrpani znesek.

Za obrestne in valutne zamenjave poročajo vrednost izpostavljenosti (v skladu s členom 246(1) CRR), kot je opredeljeno v predlogi CR SA Total.

Zunajbilančne postavke in izvedeni finančni instrumenti so razčlenjeni po listinjenjih (vrstica 080) in relistinjenjih (vrstica 090), tako kot v razpredelnici 1 člena 251 CRR.

100

PREDČASNO ODPLAČILO

Ta vrstica se nanaša le na originatorje z listinjenji obnavljajočih se izpostavljenosti, ki vključujejo določbe o predčasnem odplačilu, kot je navedeno v členu 242(13) in (14) CRR.

110

INVESTITOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo investitorja.

CRR ne vsebuje izrecne opredelitve investitorja. Zato se v tem okviru razume kot institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.

120–140

BILANČNE POSTAVKE

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za bilančne postavke za originatorje.

150–170

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.

180

SPONZOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo sponzorja, kot je opredeljeno v členu 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.

190–210

BILANČNE POSTAVKE

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za bilančne postavke za originatorje.

220–240

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.

250–290

RAZČLENITEV NEPORAVNANIH POZICIJ GLEDE NA STOPNJO KREDITNE KAKOVOSTI (CQS) OB NASTANKU

V teh vrsticah se zbirajo informacije o neporavnanih pozicijah (na datum poročanja) glede na stopnje kreditne kakovosti (kot se predvideva za standardizirani pristop v členu 251 (razpredelnica 1 CRR), ki se uporabljajo na datum izvedbe (nastanek). Če te informacije niso na voljo, se poročajo najzgodnejši razpoložljivi podatki, enakovredni CQS.

Te vrstice se poročajo le za stolpce 190 do 270 ter stolpca 330 in 340.

3.8   C 13.00 – KREDITNO TVEGANJE – LISTINJENJA: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC IRB)

3.8.1   Splošne opombe

| 102. | Informacije v tej predlogi se zahtevajo za vsa listinjenja, za katera se prizna prenos pomembnih tveganj in v katerih je institucija poročevalka vključena v listinjenje, obravnavano v okviru pristopa IRB. |
| --- | --- |

102.

Informacije v tej predlogi se zahtevajo za vsa listinjenja, za katera se prizna prenos pomembnih tveganj in v katerih je institucija poročevalka vključena v listinjenje, obravnavano v okviru pristopa IRB.

| 103. | Informacije, ki jih je treba sporočiti, so odvisne od vloge institucije pri listinjenju. Posebne poročevalske postavke se kot take uporabljajo za originatorje, sponzorje in investitorje. |
| --- | --- |

103.

Informacije, ki jih je treba sporočiti, so odvisne od vloge institucije pri listinjenju. Posebne poročevalske postavke se kot take uporabljajo za originatorje, sponzorje in investitorje.

| 104. | Predloga CR SEC IRB ima enak obseg kot CR SEC SA, saj se v njej zbirajo skupne informacije o tradicionalnih in sintetičnih listinjenjih v netrgovalni knjigi. |
| --- | --- |

104.

Predloga CR SEC IRB ima enak obseg kot CR SEC SA, saj se v njej zbirajo skupne informacije o tradicionalnih in sintetičnih listinjenjih v netrgovalni knjigi.

3.8.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | SKUPAJ ZNESEK PRVOTNIH IZPOSTAVLJENOSTI V LISTINJENJU

  Za vrstico s skupno vrednostjo za bilančne postavke sporočeni znesek v tem stolpcu ustreza neporavnanemu znesku listinjenih izpostavljenosti na datum poročanja.
  Glej stolpec 010 predloge CR SEC SA. |
| 020–040 | SINTETIČNA LISTINJENJA: KREDITNO ZAVAROVANJE ZA LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI

  Člena 249 in 250 CRR.
  Neusklajenosti zapadlosti se ne upoštevajo pri prilagojeni vrednosti tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja iz strukture listinjenja. |
| 020 | (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE (CVA)

  Podroben postopek za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem (CVA), ki naj bi se sporočila v tem stolpcu, je opisan v členu 223(2) CRR. |
| 030 | (–) SKUPAJ ODLIVI: PRILAGOJENE VREDNOSTI OSEBNEGA KREDITNEGA ZAVAROVANJA (G*)

  Ob upoštevanju splošnega pravila za ‚prilive‘ in ‚odlive‘ so zneski, sporočeni v stolpcu 030 predloge CR SEC IRB, prikazani kot ‚prilivi‘ v ustrezni predlogi za kreditno tveganje (CR SA ali CR IRB) in kategoriji izpostavljenosti, ustrezni za dajalca zavarovanja (tj. tretja oseba, na katero se tranša prenese z osebnim kreditnim zavarovanjem).
  Postopek za izračun ‚valutnega tveganja‘ – prilagojenega nominalnega zneska kreditnega zavarovanja (G*) je opisan v členu 233(3) uredbe o kreditnih zahtevah. |
| 040 | ZADRŽAN ALI ZAČASNO PRODAN HIPOTETIČNI ZNESEK KREDITNEGA ZAVAROVANJA

  Vse tranše, ki so bile zadržane ali odkupljene, npr. zadržane pozicije prve izgube, se poročajo v nominalnem znesku.
  Učinek nadzorniških odbitkov v kreditnem zavarovanju se ne upošteva pri izračunu zadržanega ali začasno prodanega zneska kreditnega zavarovanja. |
| 050 | POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Pozicije v listinjenju, ki jih ima institucija poročevalka, izračunane v skladu s členom 246(1)(b), (d) in (e) ter (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji, vključno s prilagoditvami vrednosti in rezervacijami. Pobot zadeva le večstranske pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovljene istemu subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), pri čemer jih krije ustrezna pogodba o pobotu.
  Prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se poročajo v tem stolpcu, se nanašajo le na pozicije v listinjenju. Prilagoditve vrednosti listinjenih pozicij niso upoštevane.
  V primeru klavzul o predčasnem odplačilu morajo institucije opredeliti znesek ‚udeležbe originatorja‘, kot je opredeljeno v členu 256(2) CRR.
  Pri sintetičnih listinjenjih so pozicije, ki jih ima v lasti originator v obliki bilančnih postavk in/ali udeležbe investitorja (predčasno odplačilo), rezultat združitve stolpcev 010 do 040. |
| 060–090 | TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

  Glej člen 4(1)(57) in poglavje 4 naslova II dela 3 CRR.
  V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja, s katerimi se zmanjšuje kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti (kot je opredeljeno spodaj za Prilive in Odlive). |
| 060 | (–) OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (GA)

  Osebno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(1)(59) CRR.
  V členu 236 CRR je opisan postopek izračuna GA v primeru polnega zavarovanja/delnega zavarovanja – enakovredno.
  Ta informacija se nanaša na stolpca 040 in 050 predloge CR IRB. |
| 070 | (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

  Stvarno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(1)(58) CRR.
  Ker se enostavna metoda za zavarovanje s finančnim premoženjem ne uporablja, se v tem stolpcu sporoči le stvarno kreditno zavarovanje v skladu s členom 200 CRR.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 060 predloge CR IRB. |
| 080–090 | ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

  Poročajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi v okviru uteži tveganja ali bonitetnih razredov dolžnika. |
| 080 | (–) SKUPAJ ODLIVI

  Člen 236 CRR.
  Odlivi ustrezajo kritemu delu ‚Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami‘, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od uteži tveganja ali bonitetnega razreda dolžnika ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v utež tveganja ali bonitetni razred dolžnika.
  Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v uteži tveganja ali bonitetne razrede dolžnika.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 070 predloge CR IRB. |
| 090 | SKUPAJ PRILIVI

  Ta informacija se nanaša na stolpec 080 predloge CR IRB. |
| 100 | IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

  Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezno utež tveganja in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi ‚Tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) z učinki zamenjave na izpostavljenost‘.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 090 predloge CR IRB. |
| 110 | (–) TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: PRILAGOJENA VREDNOST METODE ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM PRI STVARNEM KREDITNEM ZAVAROVANJU (CVAM)

  Členi 218 do 222 CRR. Ta postavka zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR). |
| 120 | POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)

  Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR, pri katerih se torej ne uporabljajo konverzijski faktorji iz člena 246(1)(c) CRR. |
| 130–160 | RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI (E*) ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE

  Člen 246(1)(c) CRR določa, da je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijsko vrednostjo. Konverzijska vrednost znaša 100 %, razen če ni določeno drugače.
  V zvezi s tem je konverzijski faktor opredeljen v členu 4(1)(56) CRR.
  Za namene poročanja se polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*) poročajo v skladu z naslednjimi štirimi medsebojno izključujočimi se intervali konverzijskih faktorjev: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] in [50 %, 100 %]. |
| 170 | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

  Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR.
  Ta informacija se nanaša na stolpec 110 predloge CR IRB. |
| 180 | (–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ODBITA OD KAPITALA

  Člen 266(3) CRR določa, da lahko institucije namesto vključitve pozicije v listinjenju, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, v zvezi s to pozicijo odbijejo vrednost izpostavljenosti pozicije od kapitala. |
| 190 | VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA |
| 200–320 | METODA NA PODLAGI BONITETNIH OCEN (STOPNJE KREDITNE KAKOVOSTI)

  Člen 261 CRR.
  Pozicije v listinjenju IRB s povzeto bonitetno oceno v skladu s členom 259(2) CRR se poročajo kot pozicije z oceno.
  Vrednosti izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja, so razčlenjene glede na stopnje kreditne kakovosti (CQS), kot se predvideva za pristop IRB v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR. |
| 330 | METODA NADZORNIŠKE FORMULE

  Za metodo nadzorniške formule (SFM) glej člen 262 CRR.
  Utež tveganja za pozicijo v listinjenju je večja od 7 % ali uteži tveganja, ki se uporabi v skladu s predloženimi formulami. |
| 340 | METODA NADZORNIŠKE FORMULE: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA

  Zmanjševanje kreditnega tveganja pri pozicijah v listinjenju se lahko pripozna v skladu s členom 264 CRR. V tem primeru institucija določi ‚efektivno utež tveganja‘ pozicije, kadar je bilo prejeto popolno zavarovanje, v skladu z določbami člena 264(2) CRR (efektivna utež tveganja je enakovredna znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije, ki se deli z vrednostjo izpostavljenosti pozicije, nato pa se pomnoži s 100).
  Kadar se za pozicijo uporablja delno zavarovanje, mora institucija uporabiti metodo nadzorniške formule z uporabo ‚T‘, prilagojenega v skladu z določbami člena 264(3) CRR.
  V tem stolpcu se sporoči tehtano povprečje uteži tveganja. |
| 350 | VPOGLED

  Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (najvišja utež tveganja skupine).
  Člen 263(2) in (3) CRR določa izredno obravnavo, kadar ni mogoče izračunati vrednosti Kirb.
  Nečrpani znesek okvirnih likvidnostnih kreditov se sporoči v okviru ‚Zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov‘.
  Dokler bi se za originatorja uporabljala posebna obravnava, kadar ni mogoče izračunati Kirb, bi bil stolpec 350 pravi stolpec za sporočanje obravnave s tehtanjem za vrednost izpostavljenosti okvirnih likvidnostnih kreditov, ki so predmet obravnave iz člena 263 CRR.
  Predčasna odplačila so opisana v členu 256(5) in členu 265 CRR. |
| 360 | VPOGLED: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA

  Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja. |
| 370 | PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA

  Člen 259(3) in (4) CRR določa ‚pristop notranjega ocenjevanja‘ (IAA) za pozicije v programih ABCP. |
| 380 | PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA

  V tem stolpcu se sporoči tehtano povprečje uteži tveganja. |
| 390 | (–) ZMANJŠANJE ZNESKA TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI PRILAGODITEV VREDNOSTI IN REZERVACIJ

  Institucije, ki uporabljajo pristop IRB, ravnajo v skladu s členom 266(1) (uporablja se le za originatorje, kadar izpostavljenost ni odbita od kapitala) in (2) CRR.
  Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, katerega predmet je subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah. |
| 400 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

  Oddelek 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR pred prilagoditvami zaradi neusklajenosti zapadlosti ali kršitve določb glede skrbnega pregleda in brez kakršnega koli zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustreza izpostavljenostim, prerazvrščenim v drugo predlogo prek odlivov. |
| 410 | ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, OD TEGA: SINTETIČNA LISTINJENJA

  Pri sintetičnih listinjenjih z neusklajenostjo zapadlosti se pri znesku, ki se sporoči v tem stolpcu, ne upošteva morebitna neusklajenost zapadlosti. |
| 420 | SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA

  Člena 14(2) in 406(2) ter člen 407 CRR določajo, da države članice, kadar institucija ne izpolnjuje določenih zahtev, zagotovijo, da pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja (z zgornjo mejo 1 250 %), ki se sicer uporablja za zadevne pozicije v listinjenju iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR. |
| 430 | PRILAGODITEV ZNESKA TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI NEUSKLAJENOSTI ZAPADLOSTI

  Za neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih se vključi RW* – RW(SP), kot je opredeljeno v členu 250 CRR, razen v primeru tranš, ki so predmet tehtanja z utežjo tveganja 1 250 %, kadar je znesek, ki se sporoči, nič. Upoštevati je treba da RW(SP) ne zajema le zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, sporočenih v stolpcu 400, ampak tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustrezajo izpostavljenostim, prerazvrščenim v druge predloge prek odlivov.
  V tem stolpcu se poročajo negativne vrednosti. |
| 440–450 | SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI: PRED UVEDBO OMEJITVE/PO UVEDBI OMEJITVI

  Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred (stolpec 440)/po (stolpec 450) uporabi omejitev iz člena 260 CRR. Upoštevati je treba tudi člen 265 CRR (dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu). |
| 460 | POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, KI USTREZA ODLIVOM IZ LISTINJENJA V OKVIRU PRISTOPA IRB K DRUGIM RAZREDOM IZPOSTAVLJENOSTI

  Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhaja iz izpostavljenosti, prerazvrščenih k ponudniku instrumentov za zmanjševanje tveganja in posledično vštetih v ustrezno predlogo, ki so upoštevane pri izračunu omejitve za pozicije v listinjenju. |

Stolpci

010

SKUPAJ ZNESEK PRVOTNIH IZPOSTAVLJENOSTI V LISTINJENJU

Za vrstico s skupno vrednostjo za bilančne postavke sporočeni znesek v tem stolpcu ustreza neporavnanemu znesku listinjenih izpostavljenosti na datum poročanja.

Glej stolpec 010 predloge CR SEC SA.

020–040

SINTETIČNA LISTINJENJA: KREDITNO ZAVAROVANJE ZA LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI

Člena 249 in 250 CRR.

Neusklajenosti zapadlosti se ne upoštevajo pri prilagojeni vrednosti tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja iz strukture listinjenja.

020

(–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE (CVA)

Podroben postopek za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem (CVA), ki naj bi se sporočila v tem stolpcu, je opisan v členu 223(2) CRR.

030

(–) SKUPAJ ODLIVI: PRILAGOJENE VREDNOSTI OSEBNEGA KREDITNEGA ZAVAROVANJA (G*)

Ob upoštevanju splošnega pravila za ‚prilive‘ in ‚odlive‘ so zneski, sporočeni v stolpcu 030 predloge CR SEC IRB, prikazani kot ‚prilivi‘ v ustrezni predlogi za kreditno tveganje (CR SA ali CR IRB) in kategoriji izpostavljenosti, ustrezni za dajalca zavarovanja (tj. tretja oseba, na katero se tranša prenese z osebnim kreditnim zavarovanjem).

Postopek za izračun ‚valutnega tveganja‘ – prilagojenega nominalnega zneska kreditnega zavarovanja (G*) je opisan v členu 233(3) uredbe o kreditnih zahtevah.

040

ZADRŽAN ALI ZAČASNO PRODAN HIPOTETIČNI ZNESEK KREDITNEGA ZAVAROVANJA

Vse tranše, ki so bile zadržane ali odkupljene, npr. zadržane pozicije prve izgube, se poročajo v nominalnem znesku.

Učinek nadzorniških odbitkov v kreditnem zavarovanju se ne upošteva pri izračunu zadržanega ali začasno prodanega zneska kreditnega zavarovanja.

050

POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Pozicije v listinjenju, ki jih ima institucija poročevalka, izračunane v skladu s členom 246(1)(b), (d) in (e) ter (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji, vključno s prilagoditvami vrednosti in rezervacijami. Pobot zadeva le večstranske pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovljene istemu subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), pri čemer jih krije ustrezna pogodba o pobotu.

Prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se poročajo v tem stolpcu, se nanašajo le na pozicije v listinjenju. Prilagoditve vrednosti listinjenih pozicij niso upoštevane.

V primeru klavzul o predčasnem odplačilu morajo institucije opredeliti znesek ‚udeležbe originatorja‘, kot je opredeljeno v členu 256(2) CRR.

Pri sintetičnih listinjenjih so pozicije, ki jih ima v lasti originator v obliki bilančnih postavk in/ali udeležbe investitorja (predčasno odplačilo), rezultat združitve stolpcev 010 do 040.

060–090

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST

Glej člen 4(1)(57) in poglavje 4 naslova II dela 3 CRR.

V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja, s katerimi se zmanjšuje kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti (kot je opredeljeno spodaj za Prilive in Odlive).

060

(–) OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (GA)

Osebno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(1)(59) CRR.

V členu 236 CRR je opisan postopek izračuna GA v primeru polnega zavarovanja/delnega zavarovanja – enakovredno.

Ta informacija se nanaša na stolpca 040 in 050 predloge CR IRB.

070

(–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

Stvarno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(1)(58) CRR.

Ker se enostavna metoda za zavarovanje s finančnim premoženjem ne uporablja, se v tem stolpcu sporoči le stvarno kreditno zavarovanje v skladu s členom 200 CRR.

Ta informacija se nanaša na stolpec 060 predloge CR IRB.

080–090

ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA

Poročajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi v okviru uteži tveganja ali bonitetnih razredov dolžnika.

080

(–) SKUPAJ ODLIVI

Člen 236 CRR.

Odlivi ustrezajo kritemu delu ‚Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami‘, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od uteži tveganja ali bonitetnega razreda dolžnika ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v utež tveganja ali bonitetni razred dolžnika.

Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v uteži tveganja ali bonitetne razrede dolžnika.

Ta informacija se nanaša na stolpec 070 predloge CR IRB.

090

SKUPAJ PRILIVI

Ta informacija se nanaša na stolpec 080 predloge CR IRB.

100

IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezno utež tveganja in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi ‚Tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) z učinki zamenjave na izpostavljenost‘.

Ta informacija se nanaša na stolpec 090 predloge CR IRB.

110

(–) TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: PRILAGOJENA VREDNOST METODE ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM PRI STVARNEM KREDITNEM ZAVAROVANJU (CVAM)

Členi 218 do 222 CRR. Ta postavka zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).

120

POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)

Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR, pri katerih se torej ne uporabljajo konverzijski faktorji iz člena 246(1)(c) CRR.

130–160

RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI (E*) ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE

Člen 246(1)(c) CRR določa, da je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijsko vrednostjo. Konverzijska vrednost znaša 100 %, razen če ni določeno drugače.

V zvezi s tem je konverzijski faktor opredeljen v členu 4(1)(56) CRR.

Za namene poročanja se polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*) poročajo v skladu z naslednjimi štirimi medsebojno izključujočimi se intervali konverzijskih faktorjev: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] in [50 %, 100 %].

170

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI

Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR.

Ta informacija se nanaša na stolpec 110 predloge CR IRB.

180

(–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ODBITA OD KAPITALA

Člen 266(3) CRR določa, da lahko institucije namesto vključitve pozicije v listinjenju, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, v zvezi s to pozicijo odbijejo vrednost izpostavljenosti pozicije od kapitala.

190

VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA

200–320

METODA NA PODLAGI BONITETNIH OCEN (STOPNJE KREDITNE KAKOVOSTI)

Člen 261 CRR.

Pozicije v listinjenju IRB s povzeto bonitetno oceno v skladu s členom 259(2) CRR se poročajo kot pozicije z oceno.

Vrednosti izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja, so razčlenjene glede na stopnje kreditne kakovosti (CQS), kot se predvideva za pristop IRB v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR.

330

METODA NADZORNIŠKE FORMULE

Za metodo nadzorniške formule (SFM) glej člen 262 CRR.

Utež tveganja za pozicijo v listinjenju je večja od 7 % ali uteži tveganja, ki se uporabi v skladu s predloženimi formulami.

340

METODA NADZORNIŠKE FORMULE: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA

Zmanjševanje kreditnega tveganja pri pozicijah v listinjenju se lahko pripozna v skladu s členom 264 CRR. V tem primeru institucija določi ‚efektivno utež tveganja‘ pozicije, kadar je bilo prejeto popolno zavarovanje, v skladu z določbami člena 264(2) CRR (efektivna utež tveganja je enakovredna znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije, ki se deli z vrednostjo izpostavljenosti pozicije, nato pa se pomnoži s 100).

Kadar se za pozicijo uporablja delno zavarovanje, mora institucija uporabiti metodo nadzorniške formule z uporabo ‚T‘, prilagojenega v skladu z določbami člena 264(3) CRR.

V tem stolpcu se sporoči tehtano povprečje uteži tveganja.

350

VPOGLED

Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (najvišja utež tveganja skupine).

Člen 263(2) in (3) CRR določa izredno obravnavo, kadar ni mogoče izračunati vrednosti Kirb.

Nečrpani znesek okvirnih likvidnostnih kreditov se sporoči v okviru ‚Zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov‘.

Dokler bi se za originatorja uporabljala posebna obravnava, kadar ni mogoče izračunati Kirb, bi bil stolpec 350 pravi stolpec za sporočanje obravnave s tehtanjem za vrednost izpostavljenosti okvirnih likvidnostnih kreditov, ki so predmet obravnave iz člena 263 CRR.

Predčasna odplačila so opisana v členu 256(5) in členu 265 CRR.

360

VPOGLED: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA

Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja.

370

PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA

Člen 259(3) in (4) CRR določa ‚pristop notranjega ocenjevanja‘ (IAA) za pozicije v programih ABCP.

380

PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA

V tem stolpcu se sporoči tehtano povprečje uteži tveganja.

390

(–) ZMANJŠANJE ZNESKA TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI PRILAGODITEV VREDNOSTI IN REZERVACIJ

Institucije, ki uporabljajo pristop IRB, ravnajo v skladu s členom 266(1) (uporablja se le za originatorje, kadar izpostavljenost ni odbita od kapitala) in (2) CRR.

Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, katerega predmet je subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah.

400

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

Oddelek 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR pred prilagoditvami zaradi neusklajenosti zapadlosti ali kršitve določb glede skrbnega pregleda in brez kakršnega koli zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustreza izpostavljenostim, prerazvrščenim v drugo predlogo prek odlivov.

410

ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, OD TEGA: SINTETIČNA LISTINJENJA

Pri sintetičnih listinjenjih z neusklajenostjo zapadlosti se pri znesku, ki se sporoči v tem stolpcu, ne upošteva morebitna neusklajenost zapadlosti.

420

SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA

Člena 14(2) in 406(2) ter člen 407 CRR določajo, da države članice, kadar institucija ne izpolnjuje določenih zahtev, zagotovijo, da pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja (z zgornjo mejo 1 250 %), ki se sicer uporablja za zadevne pozicije v listinjenju iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR.

430

PRILAGODITEV ZNESKA TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI NEUSKLAJENOSTI ZAPADLOSTI

Za neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih se vključi RW* – RW(SP), kot je opredeljeno v členu 250 CRR, razen v primeru tranš, ki so predmet tehtanja z utežjo tveganja 1 250 %, kadar je znesek, ki se sporoči, nič. Upoštevati je treba da RW(SP) ne zajema le zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, sporočenih v stolpcu 400, ampak tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustrezajo izpostavljenostim, prerazvrščenim v druge predloge prek odlivov.

V tem stolpcu se poročajo negativne vrednosti.

440–450

SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI: PRED UVEDBO OMEJITVE/PO UVEDBI OMEJITVI

Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred (stolpec 440)/po (stolpec 450) uporabi omejitev iz člena 260 CRR. Upoštevati je treba tudi člen 265 CRR (dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu).

460

POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, KI USTREZA ODLIVOM IZ LISTINJENJA V OKVIRU PRISTOPA IRB K DRUGIM RAZREDOM IZPOSTAVLJENOSTI

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhaja iz izpostavljenosti, prerazvrščenih k ponudniku instrumentov za zmanjševanje tveganja in posledično vštetih v ustrezno predlogo, ki so upoštevane pri izračunu omejitve za pozicije v listinjenju.

| 105. | Predloga CR SEC IRB je razdeljena na tri glavne sklope vrstic, v katerih se zbirajo podatki o prvotnih/sponzoriranih/zadržanih ali kupljenih izpostavljenostih po originatorjih, investitorjih in sponzorjih. Informacije za vsako izpostavljenost so razčlenjene po bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih ter po združevanjih listinjenj in relistinjenj v skupine glede na utež tveganja. |
| --- | --- |

105.

Predloga CR SEC IRB je razdeljena na tri glavne sklope vrstic, v katerih se zbirajo podatki o prvotnih/sponzoriranih/zadržanih ali kupljenih izpostavljenostih po originatorjih, investitorjih in sponzorjih. Informacije za vsako izpostavljenost so razčlenjene po bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih ter po združevanjih listinjenj in relistinjenj v skupine glede na utež tveganja.

| 106. | Skupne izpostavljenosti (na datum poročanja) so razčlenjene tudi glede na stopnje kreditne kakovosti, ki se uporabljajo ob nastanku (zadnji sklop vrstic). Te informacije poročajo tudi originatorji, sponzorji in investitorji.






  Vrstice |
| --- | --- |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  Skupni znesek izpostavljenosti se nanaša na skupni znesek neporavnanih listinjenj. V tej vrstici so povzete vse informacije, ki jih poročajo originatorji, sponzorji in investitorji v poznejših vrsticah. |
| 020 | OD TEGA: RELISTINJENJA

  Skupni znesek neporavnanih relistinjenj v skladu z opredelitvama iz člena 4(1)(63) in (64) CRR. |
| 030 | ORIGINATOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih in predčasnem odplačilu pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo originatorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(13) CRR. |
| 040–090 | BILANČNE POSTAVKE

  Člen 246(1)(b) CRR določa, da je za institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v okviru pristopa IRB, vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju enaka njeni računovodski vrednosti, merjeni brez upoštevanja morebitnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.
  Bilančne postavke so razčlenjene po združevanjih listinjenj v skupine glede na utež tveganja (A–B–C) v vrsticah 050–070 in po združevanjih relistinjenj v skupine glede na utež tveganja (D–E) v vrsticah 080–090, kot je navedeno v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR. |
| 100–150 | ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  V teh vrsticah se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, ki so predmet konverzijskega faktorja v okviru listinjenja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za morebitne posebne prilagoditve zaradi kreditnega tveganja v zvezi s to pozicijo v listinjenju, pomnoženi s konverzijskim faktorjem 100 %, če ni določeno drugače.
  Zunajbilančne pozicije v listinjenju, ki izhajajo iz izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II k CRR, se določijo v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. Vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja nasprotne stranke pri izvedenem finančnem instrumentu iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR.
  Institucije za okvirne likvidnostne kredite, kreditne obveznosti in serviserske denarne predujme institucije poročajo nečrpani znesek.
  Za obrestno mero in valutne zamenjave poročajo vrednost izpostavljenosti (v skladu s členom 246(1) CRR), kot je opredeljeno v predlogi CR SA Total.
  Zunajbilančne postavke so razčlenjene po združevanjih listinjenj v skupine glede na utež tveganja (A–B–C) v vrsticah 110–130 in po združevanjih relistinjenj v skupine glede na utež tveganja (D–E) v vrsticah 140–150, kot je navedeno v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR. |
| 160 | PREDČASNO ODPLAČILO

  Ta vrstica se nanaša le na originatorje z listinjenji obnavljajočih se izpostavljenosti, ki vključujejo določbe o predčasnem odplačilu, kot je navedeno v členu 242(13) in (14) CRR. |
| 170 | INVESTITOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo investitorja.
  CRR ne vsebuje izrecne opredelitve investitorja. Zato se v tem okviru razume kot institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor. |
| 180–230 | BILANČNE POSTAVKE

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za bilančne postavke za originatorje. |
| 240–290 | ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje. |
| 300 | SPONZOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo sponzorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev. |
| 310–360 | BILANČNE POSTAVKE

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za bilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje. |
| 370–420 | ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

  Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje. |
| 430–540 | RAZČLENITEV NEPORAVNANIH POZICIJ GLEDE NA STOPNJO KREDITNE KAKOVOSTI (CQS) OB NASTANKU

  V teh vrsticah se zbirajo informacije o neporavnanih pozicijah (na datum poročanja) glede na stopnje kreditne kakovosti (kot se predvideva za pristop IRB v razpredelnici 4 člena 261 CRR), ki se uporabljajo na datum izvedbe (nastanek). Če te informacije niso na voljo, se poročajo najzgodnejši razpoložljivi podatki, enakovredni CQS.
  Te vrstice se poročajo le za stolpce 170 do 320 ter stolpca 400 in 410. |

106.

Skupne izpostavljenosti (na datum poročanja) so razčlenjene tudi glede na stopnje kreditne kakovosti, ki se uporabljajo ob nastanku (zadnji sklop vrstic). Te informacije poročajo tudi originatorji, sponzorji in investitorji.

Vrstice

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

Skupni znesek izpostavljenosti se nanaša na skupni znesek neporavnanih listinjenj. V tej vrstici so povzete vse informacije, ki jih poročajo originatorji, sponzorji in investitorji v poznejših vrsticah.

020

OD TEGA: RELISTINJENJA

Skupni znesek neporavnanih relistinjenj v skladu z opredelitvama iz člena 4(1)(63) in (64) CRR.

030

ORIGINATOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih in predčasnem odplačilu pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo originatorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(13) CRR.

040–090

BILANČNE POSTAVKE

Člen 246(1)(b) CRR določa, da je za institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v okviru pristopa IRB, vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju enaka njeni računovodski vrednosti, merjeni brez upoštevanja morebitnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.

Bilančne postavke so razčlenjene po združevanjih listinjenj v skupine glede na utež tveganja (A–B–C) v vrsticah 050–070 in po združevanjih relistinjenj v skupine glede na utež tveganja (D–E) v vrsticah 080–090, kot je navedeno v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR.

100–150

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

V teh vrsticah se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, ki so predmet konverzijskega faktorja v okviru listinjenja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za morebitne posebne prilagoditve zaradi kreditnega tveganja v zvezi s to pozicijo v listinjenju, pomnoženi s konverzijskim faktorjem 100 %, če ni določeno drugače.

Zunajbilančne pozicije v listinjenju, ki izhajajo iz izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II k CRR, se določijo v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. Vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja nasprotne stranke pri izvedenem finančnem instrumentu iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR.

Institucije za okvirne likvidnostne kredite, kreditne obveznosti in serviserske denarne predujme institucije poročajo nečrpani znesek.

Za obrestno mero in valutne zamenjave poročajo vrednost izpostavljenosti (v skladu s členom 246(1) CRR), kot je opredeljeno v predlogi CR SA Total.

Zunajbilančne postavke so razčlenjene po združevanjih listinjenj v skupine glede na utež tveganja (A–B–C) v vrsticah 110–130 in po združevanjih relistinjenj v skupine glede na utež tveganja (D–E) v vrsticah 140–150, kot je navedeno v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR.

160

PREDČASNO ODPLAČILO

Ta vrstica se nanaša le na originatorje z listinjenji obnavljajočih se izpostavljenosti, ki vključujejo določbe o predčasnem odplačilu, kot je navedeno v členu 242(13) in (14) CRR.

170

INVESTITOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo investitorja.

CRR ne vsebuje izrecne opredelitve investitorja. Zato se v tem okviru razume kot institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.

180–230

BILANČNE POSTAVKE

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za bilančne postavke za originatorje.

240–290

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.

300

SPONZOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo sponzorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.

310–360

BILANČNE POSTAVKE

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za bilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.

370–420

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.

430–540

RAZČLENITEV NEPORAVNANIH POZICIJ GLEDE NA STOPNJO KREDITNE KAKOVOSTI (CQS) OB NASTANKU

V teh vrsticah se zbirajo informacije o neporavnanih pozicijah (na datum poročanja) glede na stopnje kreditne kakovosti (kot se predvideva za pristop IRB v razpredelnici 4 člena 261 CRR), ki se uporabljajo na datum izvedbe (nastanek). Če te informacije niso na voljo, se poročajo najzgodnejši razpoložljivi podatki, enakovredni CQS.

Te vrstice se poročajo le za stolpce 170 do 320 ter stolpca 400 in 410.

3.9   C 14.00 – PODROBNE INFORMACIJE O LISTINJENJIH (SEC DETAILS)

3.9.1   Splošne opombe

| 107. | V tej predlogi se zbirajo informacije na podlagi posameznega posla (v primerjavi z združenimi informacijami, sporočenimi v predlogah CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC in MKR SA CTP) za vsa listinjenja, v katera je vključena institucija poročevalka. Zahtevajo se glavne lastnosti vsakega listinjenja, kot sta narava osnovne skupine in kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

107.

V tej predlogi se zbirajo informacije na podlagi posameznega posla (v primerjavi z združenimi informacijami, sporočenimi v predlogah CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC in MKR SA CTP) za vsa listinjenja, v katera je vključena institucija poročevalka. Zahtevajo se glavne lastnosti vsakega listinjenja, kot sta narava osnovne skupine in kapitalske zahteve.

| 108. | Ta predloga se sporoči za:






  a. | listinjenja, ki izvirajo iz/jih sponzorira institucija poročevalka, če ima v listinjenju vsaj eno pozicijo. To pomeni, da ne glede na to, ali je prišlo do prenosa pomembnega deleža tveganja ali ne, institucije poročajo informacije za vse pozicije, ki jih imajo (v netrgovalni knjigi ali trgovalni knjigi). Med pozicije v lasti spadajo pozicije, ki so zadržane v skladu s členom 405 CRR; |
| --- | --- | --- |

108.

Ta predloga se sporoči za:

a.

listinjenja, ki izvirajo iz/jih sponzorira institucija poročevalka, če ima v listinjenju vsaj eno pozicijo. To pomeni, da ne glede na to, ali je prišlo do prenosa pomembnega deleža tveganja ali ne, institucije poročajo informacije za vse pozicije, ki jih imajo (v netrgovalni knjigi ali trgovalni knjigi). Med pozicije v lasti spadajo pozicije, ki so zadržane v skladu s členom 405 CRR;

| b. | listinjenja, ki izvirajo iz/jih sponzorira institucija poročevalka v letu poročanja (1), če nima v lasti nobene pozicije; |
| --- | --- |

b.

listinjenja, ki izvirajo iz/jih sponzorira institucija poročevalka v letu poročanja (1), če nima v lasti nobene pozicije;

| c. | listinjenja, pri katerih so končna osnovna izpostavljenost finančne obveznosti, ki jih je prvotno izdala institucija poročevalka in jih je (delno) pridobil subjekt za listinjenje. Ta osnovna izpostavljenost bi lahko vključevala krite obveznice ali druge obveznosti in se opredeli kot taka v stolpcu 160; |
| --- | --- |

c.

listinjenja, pri katerih so končna osnovna izpostavljenost finančne obveznosti, ki jih je prvotno izdala institucija poročevalka in jih je (delno) pridobil subjekt za listinjenje. Ta osnovna izpostavljenost bi lahko vključevala krite obveznice ali druge obveznosti in se opredeli kot taka v stolpcu 160;

| d. | pozicije v listinjenjih, kadar institucija poročevalka ni originator ali sponzor (tj. investitorji in prvotni kreditodajalci). |
| --- | --- |

d.

pozicije v listinjenjih, kadar institucija poročevalka ni originator ali sponzor (tj. investitorji in prvotni kreditodajalci).

| 109. | To predlogo poročajo konsolidirane skupine in samostojne institucije (2), ki se nahajajo v državi, v kateri so predmet kapitalskih zahtev. V primeru listinjenj, ki vključujejo več subjektov iste konsolidirane skupine, se predloži podrobna razčlenitev po subjektih. |
| --- | --- |

109.

To predlogo poročajo konsolidirane skupine in samostojne institucije (2), ki se nahajajo v državi, v kateri so predmet kapitalskih zahtev. V primeru listinjenj, ki vključujejo več subjektov iste konsolidirane skupine, se predloži podrobna razčlenitev po subjektih.

| 110. | V smislu člena 406(1) CRR, ki določa, da institucije, ki vlagajo v pozicije v listinjenju, pridobijo veliko informacij o njih, da so v skladu z zahtevami glede skrbnega pregleda, se obseg poročanja predloge v omejenem obsegu uporablja za investitorje. Izpolnijo se zlasti stolpci 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470. |
| --- | --- |

110.

V smislu člena 406(1) CRR, ki določa, da institucije, ki vlagajo v pozicije v listinjenju, pridobijo veliko informacij o njih, da so v skladu z zahtevami glede skrbnega pregleda, se obseg poročanja predloge v omejenem obsegu uporablja za investitorje. Izpolnijo se zlasti stolpci 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470.

| 111. | Institucije, ki imajo vlogo prvotnih kreditodajalcev (ter hkrati nimajo vloge originatorjev ali sponzorjev v okviru istega listinjenja), na splošno izpolnijo predlogo v istem obsegu kot investitorji. |
| --- | --- |

111.

Institucije, ki imajo vlogo prvotnih kreditodajalcev (ter hkrati nimajo vloge originatorjev ali sponzorjev v okviru istega listinjenja), na splošno izpolnijo predlogo v istem obsegu kot investitorji.

3.9.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 005 | ŠTEVILKA VRSTICE

  Številka vrstice je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v tabeli. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd. |
| 010 | INTERNA EVIDENČNA ŠTEVILKA

  Interna (alfanumerična) evidenčna številka, ki jo institucija uporablja za identifikacijo listinjenja. Notranja evidenčna številka je povezana z oznako listinjenja. |
| 020 | OZNAKA LISTINJENJA (Koda/ime)

  Koda, uporabljena za pravno registracijo listinjenja ali, če ta ni na voljo, ime, po katerem je listinjenje znano na trgu. Kadar je na voljo mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja ali ISIN (tj. za javne posle), se znaki, ki so skupni vsem tranšam listinjenja, sporočijo v tem stolpcu. |
| 030 | OZNAKA ORIGINATORJA (Koda/ime)

  V tem stolpcu se sporoči koda, ki jo dodeli nadzorni organ originatorja ali, če ta ni na voljo, ime institucije same.
  V primeru listinjenj z več prodajalci subjekt, ki poroča, navede oznake vseh subjektov iz svoje konsolidirane skupine, ki so vključeni (kot originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec) v posel. Kadar koda ni na voljo ali je subjekt, ki poroča, ne pozna, se sporoči ime institucije. |
| 040 | VRSTA LISTINJENJA: (TRADICIONALNO/SINTETIČNO)

  Sporočijo se naslednje okrajšave:







  — | ‚T‘ | za tradicionalno, |
| — | ‚S‘ | za sintetično. |

Stolpci

005

ŠTEVILKA VRSTICE

Številka vrstice je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v tabeli. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd.

010

INTERNA EVIDENČNA ŠTEVILKA

Interna (alfanumerična) evidenčna številka, ki jo institucija uporablja za identifikacijo listinjenja. Notranja evidenčna številka je povezana z oznako listinjenja.

020

OZNAKA LISTINJENJA (Koda/ime)

Koda, uporabljena za pravno registracijo listinjenja ali, če ta ni na voljo, ime, po katerem je listinjenje znano na trgu. Kadar je na voljo mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja ali ISIN (tj. za javne posle), se znaki, ki so skupni vsem tranšam listinjenja, sporočijo v tem stolpcu.

030

OZNAKA ORIGINATORJA (Koda/ime)

V tem stolpcu se sporoči koda, ki jo dodeli nadzorni organ originatorja ali, če ta ni na voljo, ime institucije same.

V primeru listinjenj z več prodajalci subjekt, ki poroča, navede oznake vseh subjektov iz svoje konsolidirane skupine, ki so vključeni (kot originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec) v posel. Kadar koda ni na voljo ali je subjekt, ki poroča, ne pozna, se sporoči ime institucije.

040

VRSTA LISTINJENJA: (TRADICIONALNO/SINTETIČNO)

Sporočijo se naslednje okrajšave:

—

‚T‘

za tradicionalno,

—

‚S‘

za sintetično.

Opredelitvi ‚tradicionalnega listinjenja‘ in ‚sintetičnega listinjenja‘ sta podani v členu 242(10) in (11) CRR.

050

RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA: SE LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI OHRANIJO ALI IZKLJUČIJO IZ BILANCE STANJA?

Originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalci sporočijo eno od naslednjih okrajšav:

| — | ‚K‘, | če so v celoti pripoznane, |
| --- | --- | --- |
| — | ‚P‘, | če je pripoznanje delno odpravljeno, |
| — | ‚R‘, | če je pripoznanje v celoti odpravljeno, |
| — | ‚N‘, | če se ne uporablja. |

—

‚K‘,

če so v celoti pripoznane,

—

‚P‘,

če je pripoznanje delno odpravljeno,

—

‚R‘,

če je pripoznanje v celoti odpravljeno,

—

‚N‘,

če se ne uporablja.

V tem stolpcu je povzeta računovodska obravnava posla.

V primeru sintetičnih listinjenj originatorji sporočijo, da so listinjene izpostavljenosti izključene iz bilance stanja.

Originatorji v primeru listinjenj obveznosti tega stolpca ne izpolnijo.

Možnost ‚P‘ (delno opravljeno) se sporoči, če so listinjena sredstva pripoznana v bilanci stanja v obsegu, v katerem je subjekt, ki poroča, še naprej udeležen v njih, kot je urejeno v 30.–35. členu MRS 39.

060

OBRAVNAVA KAPITALSKE USTREZNOSTI: SO POZICIJE V LISTINJENJU PREDMET KAPITALSKIH ZAHTEV?

Naslednje okrajšave sporočijo le originatorji:

| — | ‚N‘, | ni predmet kapitalskih zahtev, |
| --- | --- | --- |
| — | ‚B‘, | netrgovalna knjiga, |
| — | ‚T‘, | trgovalna knjiga, |
| — | ‚A‘, | delno v obeh knjigah. |

—

‚N‘,

ni predmet kapitalskih zahtev,

—

‚B‘,

netrgovalna knjiga,

—

‚T‘,

trgovalna knjiga,

—

‚A‘,

delno v obeh knjigah.

Členi 109, 243 in 244 CRR.

V tem stolpcu je povzeta obravnava kapitalske ustreznosti sheme listinjenja s strani originatorja. V njem je navedeno, ali so kapitalske zahteve izračunane v skladu z listinjenimi izpostavljenostmi ali pozicijami v listinjenju (netrgovalna knjiga/trgovalna knjiga).

Če kapitalske zahteve temeljijo na listinjenih izpostavljenostih (ker ne predstavljajo prenosa pomembnega deleža tveganja), se izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje sporoči v predlogi CR SA, če institucija uporabi standardizirani pristop, ali v predlogi CR IRB, če uporabi pristop IRB.

Če kapitalske zahteve temeljijo na pozicijah v listinjenju v netrgovalni knjigi (ker predstavljajo prenos pomembnega deleža tveganja), se izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje sporoči v predlogi CR SEC SA ali v predlogi CR SEC IRB. V primeru pozicij v listinjenju v trgovalni knjigi se izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje sporoči v predlogah MKR SA TDI (standardizirano splošno pozicijsko tveganje) in MKR SA SEC ali MKR SA CTP (standardizirano posebno pozicijsko tveganje) ali v MKR IM (notranji modeli).

V primeru listinjenj obveznosti originatorji tega stolpca ne sporočijo.

070

LISTINJENJE ALI RELISTINJENJE?

V skladu z opredelitvami ‚listinjenja‘ in ‚relistinjenja‘ iz člena 4(1)(61) in (62) do (64) CRR se sporoči vrsta osnovnih izpostavljenosti z uporabo naslednjih kratic:

| — | ‚S‘ | za listinjenje, |
| --- | --- | --- |
| — | ‚R‘ | za relistinjenje. |

—

‚S‘

za listinjenje,

—

‚R‘

za relistinjenje.

080–100

ZADRŽANJE

Členi 404 do 410 CRR.

080

UPORABLJENA VRSTA ZADRŽANJA

Za vsako prvotno shemo listinjenja se sporoči ustrezna vrsta zadržanja neto ekonomskega deleža, kot določa člen 405 CRR:

| A | – | navpični delež (pozicije v listinjenju): ‚zadržanje najmanj 5 % nominalne vrednosti vsake prodane ali na investitorje prenesene tranše‘; |
| --- | --- | --- |
| V | – | navpični delež (listinjene izpostavljenosti): zadržanje najmanj 5 % kreditnega tveganja vsake listinjene izpostavljenosti, če je tako zadržano kreditno tveganje v zvezi s temi listinjenimi izpostavljenostmi vedno uvrščeno enakovredno s kreditnim tveganjem, ki je bilo listinjeno v zvezi z zadevnimi izpostavljenostmi, ali mu je podrejeno. |
| B | – | obnavljajoče se izpostavljenosti: ‚v primeru listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti zadržanje deleža originatorja v višini najmanj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti‘. |
| C | – | bilanca stanja: ‚zadržanje naključno izbranih izpostavljenosti, ki ustrezajo vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, če bi bile take izpostavljenosti sicer listinjene v tem listinjenju, pod pogojem, da je število potencialno listinjenih izpostavljenosti ob izvedbi listinjenja najmanj 100‘. |
| D | – | prva izguba: ‚zadržanje tranše prve izgube in po potrebi drugih tranš, ki imajo enak ali strožji profil tveganosti kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem in ki ne zapadejo prej kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, tako da je zadržanje enako najmanj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti‘. |
| E | – | izvzeto: Ta koda se sporoči za listinjenja, na katera vplivajo določbe člena 405(3) CRR. |
| N | – | se ne uporablja: Ta koda se sporoči za listinjenja, na katera vplivajo določbe člena 404 CRR. |
| U | – | kršitev ali neznano. Ta koda se sporoči, kadar poročevalec ni prepričan, katera vrsta zadržanja se uporablja, ali v primeru neskladnosti. |

A

–

navpični delež (pozicije v listinjenju): ‚zadržanje najmanj 5 % nominalne vrednosti vsake prodane ali na investitorje prenesene tranše‘;

V

–

navpični delež (listinjene izpostavljenosti): zadržanje najmanj 5 % kreditnega tveganja vsake listinjene izpostavljenosti, če je tako zadržano kreditno tveganje v zvezi s temi listinjenimi izpostavljenostmi vedno uvrščeno enakovredno s kreditnim tveganjem, ki je bilo listinjeno v zvezi z zadevnimi izpostavljenostmi, ali mu je podrejeno.

B

–

obnavljajoče se izpostavljenosti: ‚v primeru listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti zadržanje deleža originatorja v višini najmanj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti‘.

C

–

bilanca stanja: ‚zadržanje naključno izbranih izpostavljenosti, ki ustrezajo vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, če bi bile take izpostavljenosti sicer listinjene v tem listinjenju, pod pogojem, da je število potencialno listinjenih izpostavljenosti ob izvedbi listinjenja najmanj 100‘.

D

–

prva izguba: ‚zadržanje tranše prve izgube in po potrebi drugih tranš, ki imajo enak ali strožji profil tveganosti kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem in ki ne zapadejo prej kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, tako da je zadržanje enako najmanj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti‘.

E

–

izvzeto: Ta koda se sporoči za listinjenja, na katera vplivajo določbe člena 405(3) CRR.

N

–

se ne uporablja: Ta koda se sporoči za listinjenja, na katera vplivajo določbe člena 404 CRR.

U

–

kršitev ali neznano. Ta koda se sporoči, kadar poročevalec ni prepričan, katera vrsta zadržanja se uporablja, ali v primeru neskladnosti.

090

% ZADRŽANJA NA DATUM POROČANJA

Zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža s strani originatorja, sponzorja ali prvotnega kreditodajalca listinjenja je najmanj 5 % (na datum izvedbe).

Ne glede na člen 405(1) CRR se lahko merjenje zadržanja ob izvedbi običajno razume tako, da se izmeri v času prvega listinjenja izpostavljenosti, ne pa takrat, ko so bile izpostavljenosti ustvarjene (na primer, ne ob prvi zagotovitvi osnovnih kreditov). Merjenje zadržanja ob izvedbi pomeni, da je 5 % odstotek zadržanja, zahtevan, ko se je merila raven zadržanja, zahteva pa je bila izpolnjena (na primer, ko so bile izpostavljenosti prvič listinjene); dinamično ponovno merjenje in ponovna prilagoditev zadržanega odstotka v času trajanja posla nista zahtevana.

Ta stolpec se ne izpolni, če se v stolpcu 080 (Uporabljena vrsta zadržanja) navede koda ‚E‘ (izvzeto) ali ‚N‘ (se ne uporablja).

100

IZPOLNJEVANJE ZAHTEVE GLEDE ZADRŽANJA?

Člen 405(1) CRR.

Sporočijo se naslednje okrajšave:

| Y | – | da, |
| --- | --- | --- |
| N | – | ne. |

Y

–

da,

N

–

ne.

Ta stolpec se ne izpolni, če se v stolpcu 080 (Uporabljena vrsta zadržanja) navede koda ‚E‘ (izvzeto) ali ‚N‘ (se ne uporablja).

110

VLOGA INSTITUCIJE: (ORIGINATOR/SPONZOR/PRVOTNI KREDITODAJALEC/INVESTITOR)

Sporočijo se naslednje okrajšave:

| — | ‚O‘ | za originatorja, |
| --- | --- | --- |
| — | ‚S‘ | za sponzorja, |
| — | ‚L‘ | za prvotnega kreditodajalca, |
| — | ‚I‘ | za investitorja. |

—

‚O‘

za originatorja,

—

‚S‘

za sponzorja,

—

‚L‘

za prvotnega kreditodajalca,

—

‚I‘

za investitorja.

Glej opredelitvi v členu 4(1)(13) (Originator) in členu 4(1)(14) (Sponzor) CRR. Predvideva se, da so investitorji institucije, za katere se uporabljajo določbe iz členov 406 in 407 CRR.

120–130

PROGRAMI, KI NISO ABCP

Ker imajo programi ABCP poseben značaj, saj zajemajo več posameznih pozicij v listinjenju, so ti programi (opredeljeni v členu 242(9) CRR) izvzeti iz poročanja v stolpcih 120 in 130.

120

DATUM IZVEDBE (mm/llll)

Mesec in leto datuma izvedbe (tj. presečni datum ali datum zaprtja skupine) listinjenja se sporoči v naslednji obliki: ‚mm/llll‘.

Pri vseh shemah listinjenja se datum izvedbe ne more spremeniti med datumi poročanja. V posebnem primeru shem listinjenja, ki jih krijejo odprte skupine, je datum izvedbe datum prve izdaje vrednostnih papirjev.

Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.

130

SKUPAJ ZNESEK LISTINJENIH IZPOSTAVLJENOSTI NA DATUM IZVEDBE

V tem stolpcu se navede znesek (v skladu s prvotnimi izpostavljenostmi pred uporabo konverzijskih faktorjev) listinjenega portfelja na datum izvedbe.

V primeru shem listinjenja, ki jih krijejo odprte skupine, se sporoči znesek, ki se nanaša na datum izvedbe prve izdaje vrednostnih papirjev. V primeru tradicionalnih listinjenj niso vključena druga sredstva skupine listinjenj. V primeru shem listinjenja z več prodajalci (tj. z več kot enim originatorjem) se sporoči le znesek, ki ustreza prispevku subjekta, ki poroča, v listinjenem portfelju. V primeru listinjenja obveznosti se poročajo le zneski, ki jih izda subjekt, ki poroča,.

Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.

140–220

LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI

V stolpcih 140 do 220 je treba navesti informacije glede več lastnosti listinjenega portfelja subjekta, ki poroča.

140

SKUPAJ ZNESEK

Institucije poročajo vrednost listinjenega portfelja na datum poročanja, tj. neporavnani znesek listinjenih izpostavljenosti. V primeru tradicionalnih listinjenj niso vključena druga sredstva skupine listinjenj. V primeru shem listinjenja z več prodajalci (tj. z več kot enim originatorjem) se sporoči le znesek, ki ustreza prispevku subjekta, ki poroča, v listinjenem portfelju. V primeru shem listinjenja, ki jih krijejo zaprte skupine (tj. portfelja listinjenih sredstev ni mogoče povečati po datumu izvedbe), se znesek postopno niža.

Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.

150

DELEŽ INSTITUCIJE (%)

Sporoči se delež institucije (odstotek z dvema decimalnima številkama) na datum poročanja v listinjenem portfelju. Vrednost, ki se sporoči v tem stolpcu, je privzeto 100 % razen v primeru shem listinjenja z več prodajalci. V tem primeru subjekt, ki poroča, sporoči svoj trenutni prispevek v listinjenem portfelju (enakovredno stolpcu 140 v relativnem smislu).

Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.

160

VRSTA

V tem stolpcu se zbirajo informacije o vrsti sredstev (‚1‘ do ‚8‘) ali obveznosti (‚9‘ in ‚10‘) listinjenega portfelja. Institucija mora sporočiti eno od naslednjih številčnih kod:

| 1 | – | Hipoteke na stanovanjske nepremičnine, |
| --- | --- | --- |
| 2 | – | Hipoteke na poslovne nepremičnine, |
| 3 | – | Denarne terjatve na podlagi kreditnih kartic, |
| 4 | – | Zakup, |
| 5 | – | Posojila podjetjem ali MSP (obravnavana kot podjetja), |
| 6 | – | Potrošniška posojila, |
| 7 | – | Terjatve do kupcev, |
| 8 | – | Druga sredstva, |
| 9 | – | Krite obveznice, |
| 10 | – | Druge obveznosti. |

1

–

Hipoteke na stanovanjske nepremičnine,

2

–

Hipoteke na poslovne nepremičnine,

3

–

Denarne terjatve na podlagi kreditnih kartic,

4

–

Zakup,

5

–

Posojila podjetjem ali MSP (obravnavana kot podjetja),

6

–

Potrošniška posojila,

7

–

Terjatve do kupcev,

8

–

Druga sredstva,

9

–

Krite obveznice,

10

–

Druge obveznosti.

Če je skupina listinjenih izpostavljenosti mešanica navedenih vrst sredstev, institucija navede najpomembnejšo vrsto. V primeru relistinjenj se institucija sklicuje na končno osnovno skupino sredstev. Vrsta ‚10‘ (Druge obveznosti) zajema državne obveznice in kreditne zapise.

Pri shemah listinjenja, ki jih krijejo zaprte skupine, se vrsta ne more spremeniti med datumi poročanja.

170

UPORABLJENI PRISTOP (SA/IRB/MIX)

V tem stolpcu se zbirajo informacije o pristopu, ki bi ga institucija na datum poročanja uporabila za listinjene izpostavljenosti.

Sporočijo se naslednje okrajšave:

| — | ‚S‘ | za standardizirani pristop, |
| --- | --- | --- |
| — | ‚I‘ | za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB), |
| — | ‚M‘ | za kombinacijo obeh pristopov (SA/IRB). |

—

‚S‘

za standardizirani pristop,

—

‚I‘

za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB),

—

‚M‘

za kombinacijo obeh pristopov (SA/IRB).

V okviru standardiziranega pristopa se ‚P‘ sporoči v stolpcu 050, izračun kapitalskih zahtev pa se sporoči v predlogi CR SEC SA.

V okviru pristopa IRB se ‚P‘ sporoči v stolpcu 050, izračun kapitalskih zahtev pa se sporoči v predlogi CR SEC IRB.

V okviru kombinacije standardiziranega pristopa in pristopa IRB se ‚P‘ sporoči v stolpcu 050, izračun kapitalskih zahtev pa se sporoči v predlogah CR SEC SA in CR SEC IRB.

Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju. Kljub temu se ta stolpec ne uporablja za listinjenja obveznosti. Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.

180

ŠTEVILO IZPOSTAVLJENOSTI

Člen 261(1) CRR.

Ta stolpec obvezno izpolnijo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB za pozicije v listinjenju (in zato navedejo ‚I‘ v stolpcu 170). Institucija sporoči dejansko število izpostavljenosti.

Ta stolpec se ne izpolni v primeru listinjenja obveznosti ali kadar kapitalske zahteve temeljijo na listinjenih izpostavljenostih (v primeru listinjenja sredstev). Ta stolpec se ne izpolni, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju. Investitorji ne izpolnijo tega stolpca.

190

DRŽAVA

Sporoči se koda (ISO 3166-1-alfa-2) države izvora končne osnovne izpostavljenosti posla, tj. država neposrednega dolžnika prvotnih listinjenih izpostavljenosti (vpogled). Če je skupina listinjenja sestavljena iz različnih držav, institucija navede najpomembnejšo državo. Če nobena država ne preseže pragu 20 % na podlagi zneska sredstev/obveznosti, se sporoči ‚OT‘ (drugo).

200

ELGD (%)

Z izpostavljenostjo tehtano povprečje izgube ob neplačilu (ELGD) poročajo le institucije, ki uporabljajo metodo nadzorniške formule (in torej v stolpcu 170 poročajo ‚I‘). ELGD se izračuna v skladu s členom 262(1) CRR.

Ta stolpec se ne izpolni v primeru listinjenja obveznosti ali kadar kapitalske zahteve temeljijo na listinjenih izpostavljenostih (v primeru listinjenja sredstev). Ta stolpec se ne izpolni tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju. Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.

210

(–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE

Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, ki se uporablja za subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), skupaj z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah.

V tem stolpcu se zberejo informacije o prilagoditvah vrednosti in rezervacijah, ki se uporabljajo za listinjene izpostavljenosti. V primeru listinjenja obveznosti se ta stolpec ne izpolni.

Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.

Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.

220

KAPITALSKE ZAHTEVE PRED LISTINJENJEM (%)

V tem stolpcu se zbirajo informacije o kapitalskih zahtevah listinjenega portfelja, kadar ni prišlo do listinjenja, čemur se prištejejo pričakovane izgube, ki se nanašajo na ta tveganja (Kirb), kot odstotek (z dvema decimalnima številkama) glede na skupne listinjene izpostavljenosti na datum izvedbe. Kirb je opredeljen v členu 242(4) CRR.

V primeru listinjenja obveznosti se ta stolpec ne izpolni. V primeru listinjenja sredstev se ta informacija sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.

Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.

230–300

STRUKTURA LISTINJENJA

V tem sklopu šestih stolpcev se zbirajo informacije o strukturi listinjenja v skladu z bilančnimi/zunajbilančnimi pozicijami, tranšami (nadrejena/vmesna/prva izguba) in zapadlostjo.

V primeru listinjenj z več prodajalci se znesek, ki ustreza ali se pripiše instituciji poročevalki, sporoči le za tranšo prve izgube.

230–250

BILANČNE POSTAVKE

V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o bilančnih postavkah, razčlenjenih po tranšah (nadrejena/vmesna/prva izguba).

230

NADREJENE

Vse tranše, ki ne izpolnjujejo pogojev za vmesne tranše ali prvo izgubo, so vključene v to kategorijo.

240

VMESNE

Glej člene 243(3) (tradicionalna listinjenja) in 244(3) (sintetična listinjenja) CRR.

250

PRVA IZGUBA

Tranša prve izgube je opredeljena v členu 242(15) CRR.

260–280

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih, razčlenjenih po tranšah (nadrejena/vmesna/prva izguba).

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med tranšami kot za bilančne postavke.

290

PRVI PREDVIDLJIVI DATUM PREKINITVE

Verjetni datum prekinitve celotnega listinjenja glede na njegove pogodbene klavzule in trenutno pričakovane finančne pogoje. Na splošno bi bil to zgodnejši od naslednjih datumov:

| (i) | datum, ko bi se lahko prvič izkoristila vgrajena nakupna opcija (opredeljena v členu 242(2) CRR), pri čemer se upoštevata zapadlost osnovnih izpostavljenosti in njihova pričakovana stopnja predčasnega plačila ali morebitne dejavnosti ponovnega pogajanja; |
| --- | --- |

(i)

datum, ko bi se lahko prvič izkoristila vgrajena nakupna opcija (opredeljena v členu 242(2) CRR), pri čemer se upoštevata zapadlost osnovnih izpostavljenosti in njihova pričakovana stopnja predčasnega plačila ali morebitne dejavnosti ponovnega pogajanja;

| (ii) | datum, na katerega lahko originator prvič izkoristi katero koli opcijo odpoklica, vgrajeno v pogodbene klavzule listinjenja, kar bi pomenilo popolni odkup listinjenja. |
| --- | --- |

(ii)

datum, na katerega lahko originator prvič izkoristi katero koli opcijo odpoklica, vgrajeno v pogodbene klavzule listinjenja, kar bi pomenilo popolni odkup listinjenja.

Sporočijo se dan, mesec in leto prvega predvidljivega datuma prekinitve. Sporoči se točen datum, če je ta podatek na voljo, v nasprotnem primeru pa prvi dan meseca.

300

ZAKONSKO DOLOČENI KONČNI DATUM ZAPADLOSTI

Datum, do katerega je treba zakonsko odplačati celotno glavnico in obresti listinjenja (na podlagi dokumentacije o poslu).

Sporočijo se dan, mesec in leto prvega predvidljivega datuma prekinitve. Sporoči se točen datum, če je ta podatek na voljo, v nasprotnem primeru pa prvi dan meseca.

310–400

POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV

V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o pozicijah v listinjenju v skladu z (zunaj)bilančnimi pozicijami in tranšami (nadrejena/vmesna/prva izguba) na datum poročanja.

310–330

BILANČNE POSTAVKE

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med tranšami kot za bilančne postavke.

340–360

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Uporabljajo se enaka merila razporejanja med tranšami kot za zunajbilančne postavke.

370–400

POJASNJEVALNE POSTAVKE: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

V tem sklopu stolpcev se zbirajo dodatne informacije o skupnih zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih (ki so že sporočeni v okviru drugačne razčlenitve v stolpcih 340–360).

370

NEPOSREDNI KREDITNI NADOMESTKI (DCS)

Ta stolpec se uporablja za pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti originator in so zajamčene z neposrednimi kreditnimi nadomestki.

V skladu s Prilogo I k CRR se kot neposredni kreditni nadomestki uporabljajo naslednje zunajbilančne postavke z visokim tveganjem:

| — | jamstva, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov, |
| --- | --- |

—

jamstva, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov,

| — | nepreklicni ‚stand-by‘ akreditivi, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov. |
| --- | --- |

—

nepreklicni ‚stand-by‘ akreditivi, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov.

380

IRS/CRS

IRS pomeni zamenjave obrestnih mer, CRS pa valutne zamenjave. Ti izvedeni finančni instrumenti so navedeni v Prilogi II k CRR.

390

PRIMERNI OKVIRNI LIKVIDNOSTNI KREDITI

Okvirni likvidnostni krediti (LF), opredeljeni v členu 242(3) CRR, morajo izpolnjevati šest pogojev iz člena 255(1) CRR, da se štejejo za sprejemljive (ne glede na metodo, ki jo uporablja institucija, tj. standardizirani pristop ali pristop IRB).

400

DRUGO (VKLJUČNO Z OKVIRNIMI LIKVIDNOSTNIMI KREDITI, KI NISO PRIMERNI)

Ta stolpec je namenjen preostalim zunajbilančnim postavkam, kot so nesprejemljivi okvirni likvidnostni krediti (tj. okvirni likvidnostni krediti, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 255(1) CRR).

410

PREDČASNO ODPLAČILO: UPORABLJEN KONVERZIJSKI FAKTOR

Člena 242(12) in 256(5) (standardizirani pristop) ter člen 265(1) (pristop IRB) CRR določajo sklop konverzijskih faktorjev, ki se uporabljajo za znesek udeležbe investitorjev (da se izračunajo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti).

Ta stolpec se uporablja za sheme listinjenja s klavzulami o predčasnem odplačilu (tj. obnavljajoča se listinjenja).

V skladu s členom 256(6) CRR se konverzijska vrednost, ki se uporabi, določi glede na dejansko trimesečno povprečno stopnjo presežnega razmika.

V primeru listinjenj obveznosti se ta stolpec ne izpolni. Ta informacija se nanaša na vrstico 100 v predlogi CR SEC SA in vrstico 160 v predlogi CR SEC IRB.

420

(–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI KOT ODBITNE POSTAVKE KAPITALA

Ta informacija je tesno povezana s stolpcem 200 v predlogi CR SEC SA in stolpcem 180 v predlogi CR SEC IRB.

V tem stolpcu se sporoči negativna vrednost.

430

SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UVEDBO OMEJITVE

V tem stolpcu se zbirajo informacije o znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred uvedbo omejitve, ki se uporablja za pozicije v listinjenju (tj. v primeru shem listinjenja s prenosom pomembnega deleža tveganja). V primeru shem listinjenja brez prenosa pomembnega deleža tveganja (tj. znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki se izračuna v skladu z listinjenimi izpostavljenostmi) se v tem stolpcu ne poročajo nobeni podatki.

V primeru listinjenj obveznosti se ta stolpec ne izpolni.

440

SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UVEDBI OMEJITVE

V tem stolpcu se zbirajo informacije o znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti po uvedbi omejitve, ki se uporablja za pozicije v listinjenju (tj. v primeru shem listinjenja s prenosom pomembnega deleža tveganja). V primeru shem listinjenja brez prenosa pomembnega deleža tveganja (tj. kapitalske zahteve, ki se izračunajo v skladu z listinjenimi izpostavljenostmi) se v tem stolpcu ne poročajo nobeni podatki

V primeru listinjenj obveznosti se ta stolpec ne izpolni.

450–510

POZICIJE V LISTINJENJU – TRGOVALNA KNJIGA

450

TRGOVALNI PORTFELJ S KORELACIJO ALI NE?

Sporočijo se naslednje okrajšave:

| C | – | trgovalni portfelj s korelacijo (CTP), |
| --- | --- | --- |
| N | – | ne CTP. |

C

–

trgovalni portfelj s korelacijo (CTP),

N

–

ne CTP.

460–470

NETO POZICIJE – DOLGE/KRATKE

Glej stolpec 050 predloge MKR SA SEC oziroma stolpec 060 predloge MKR SA CTP.

480

SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE (STANDARDIZIRANI PRISTOP) – POSEBNO TVEGANJE

Glej stolpec 610 predloge MKR SA SEC oziroma stolpec 450 predloge MKR SA CTP.

4.   PREDLOGE ZA OPERATIVNO TVEGANJE

4.1   C 16.00 – OPERATIVNO TVEGANJE (OPR)

4.1.1   Splošne opombe

| 112. | Ta predloga zagotavlja informacije o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s členi 312 do 324 CRR za operativno tveganje v okviru enostavnega pristopa (BIA), standardiziranega pristopa (TSA), alternativnega standardiziranega pristopa (ASA) in naprednih pristopov za merjenje (AMA). Institucija ne more hkrati uporabiti pristopa TSA in ASA za poslovni področji ‚bančništvo na drobno‘ in ‚komercialno bančništvo‘ na posamezni ravni. |
| --- | --- |

112.

Ta predloga zagotavlja informacije o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s členi 312 do 324 CRR za operativno tveganje v okviru enostavnega pristopa (BIA), standardiziranega pristopa (TSA), alternativnega standardiziranega pristopa (ASA) in naprednih pristopov za merjenje (AMA). Institucija ne more hkrati uporabiti pristopa TSA in ASA za poslovni področji ‚bančništvo na drobno‘ in ‚komercialno bančništvo‘ na posamezni ravni.

| 113. | Institucije, ki uporabljajo pristop BIA, TSA in/ali ASA, izračunajo svojo kapitalsko zahtevo na podlagi informacij ob koncu poslovnega leta. Kadar revidirani podatki niso na razpolago, lahko institucije uporabijo ocene poslovanja. Če se uporabijo revidirani podatki, institucije poročajo revidirane podatke, ki bi morali ostati nespremenjeni. Odstopanja od tega ‚nespremenjenega‘ načela so na primer mogoča, če so v tem obdobju nastale izredne okoliščine, kot so nedavni prevzemi ali prodaje subjektov ali dejavnosti. |
| --- | --- |

113.

Institucije, ki uporabljajo pristop BIA, TSA in/ali ASA, izračunajo svojo kapitalsko zahtevo na podlagi informacij ob koncu poslovnega leta. Kadar revidirani podatki niso na razpolago, lahko institucije uporabijo ocene poslovanja. Če se uporabijo revidirani podatki, institucije poročajo revidirane podatke, ki bi morali ostati nespremenjeni. Odstopanja od tega ‚nespremenjenega‘ načela so na primer mogoča, če so v tem obdobju nastale izredne okoliščine, kot so nedavni prevzemi ali prodaje subjektov ali dejavnosti.

| 114. | Če institucija svojemu pristojnemu organu lahko dokaže, da bi zaradi izrednih okoliščin, kot je združitev ali prodaja subjektov ali dejavnosti, uporaba triletnega povprečja za izračun relevantnega kazalnika vodila do pristranske ocene kapitalske zahteve za operativno tveganje, lahko pristojni organ institucijam dovoli, da spremenijo izračun tako, da upoštevajo tovrstne dogodke. Tudi pristojni organ lahko na lastno pobudo od institucije zahteva, da spremeni izračun. Če institucija deluje manj kot tri leta, lahko pri izračunu relevantnega kazalnika uporabi ocene prihodnjega poslovanja, pod pogojem da začne uporabljati podatke za preteklo obdobje, takoj ko so na razpolago. |
| --- | --- |

114.

Če institucija svojemu pristojnemu organu lahko dokaže, da bi zaradi izrednih okoliščin, kot je združitev ali prodaja subjektov ali dejavnosti, uporaba triletnega povprečja za izračun relevantnega kazalnika vodila do pristranske ocene kapitalske zahteve za operativno tveganje, lahko pristojni organ institucijam dovoli, da spremenijo izračun tako, da upoštevajo tovrstne dogodke. Tudi pristojni organ lahko na lastno pobudo od institucije zahteva, da spremeni izračun. Če institucija deluje manj kot tri leta, lahko pri izračunu relevantnega kazalnika uporabi ocene prihodnjega poslovanja, pod pogojem da začne uporabljati podatke za preteklo obdobje, takoj ko so na razpolago.

| 115. | V tej predlogi so po stolpcih predstavljene informacije za zadnja tri leta o znesku ustreznega kazalnika bančnih dejavnosti, ki so predmet operativnega tveganja, ter o znesku kreditov in drugih finančnih sredstev (pri čemer se slednji uporabljajo le v primeru pristopa ASA). Nato se poročajo informacije o znesku kapitalske zahteve za operativno tveganje. Če je ustrezno, je treba podrobno opisati, kateri del tega zneska je posledica mehanizma razporeditve. V zvezi s pristopom AMA se dodajo pojasnjevalne postavke za predstavitev podrobnosti učinka pričakovane izgube, razpršenosti in tehnik za zmanjševanje v zvezi s kapitalskimi zahtevami za operativno tveganje. |
| --- | --- |

115.

V tej predlogi so po stolpcih predstavljene informacije za zadnja tri leta o znesku ustreznega kazalnika bančnih dejavnosti, ki so predmet operativnega tveganja, ter o znesku kreditov in drugih finančnih sredstev (pri čemer se slednji uporabljajo le v primeru pristopa ASA). Nato se poročajo informacije o znesku kapitalske zahteve za operativno tveganje. Če je ustrezno, je treba podrobno opisati, kateri del tega zneska je posledica mehanizma razporeditve. V zvezi s pristopom AMA se dodajo pojasnjevalne postavke za predstavitev podrobnosti učinka pričakovane izgube, razpršenosti in tehnik za zmanjševanje v zvezi s kapitalskimi zahtevami za operativno tveganje.

| 116. | Po vrsticah so predstavljene informacije glede na metodo izračuna kapitalske zahteve za operativno tveganje s podrobnim opisom poslovnih področij za pristopa TSA in ASA. |
| --- | --- |

116.

Po vrsticah so predstavljene informacije glede na metodo izračuna kapitalske zahteve za operativno tveganje s podrobnim opisom poslovnih področij za pristopa TSA in ASA.

| 117. | To predlogo izpolnijo vse institucije, za katere veljajo kapitalske zahteve za operativno tveganje. |
| --- | --- |

117.

To predlogo izpolnijo vse institucije, za katere veljajo kapitalske zahteve za operativno tveganje.

4.1.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–030 | RELEVANTNI KAZALNIK

  Institucije, ki uporabljajo relevantni kazalnik za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje (BIA, TSA in ASA), sporočijo relevantni kazalnik za zadevna leta v stolpcih 010 do 030. Poleg tega v primeru kombinirane uporabe različnih pristopov iz člena 314 CRR institucije v informativne namene sporočijo tudi relevantni kazalnik za dejavnosti, ki so predmet AMA. To velja tudi za vse druge banke AMA.
  V nadaljnjem besedilu se izraz ‚relevantni kazalnik‘ nanaša na ‚vsoto elementov‘ ob koncu poslovnega leta, kot je opredeljeno v razpredelnici 1 člena 316(1) CRR.
  Če ima institucija na voljo podatke o ‚relevantnem indikatorju‘ za manj kot tri leta, se ustrezni pretekli podatki (revidirani podatki) prednostno dodelijo ustreznim stolpcem v razpredelnici. Če so pretekli podatki na primer na voljo le za eno leto, se poročajo v stolpcu 030. Če se zdi razumno, se ocene prihodnjega poslovanja nato vključijo v stolpec 020 (ocena naslednjega leta) in stolpec 010 (ocena leta + 2).
  Če pretekli podatki za ‚relevantni kazalnik‘ niso na voljo, lahko institucija poleg tega uporabi ocene prihodnjega poslovanja. |
| 040–060 | KREDITI IN DRUGA FINANČNA SREDSTVA (V PRIMERU UPORABE ASA)

  Ti stolpci se uporabljajo za sporočanje zneskov kreditov in drugih finančnih sredstev za poslovni področji ‚Komercialno bančništvo‘ in ‚Bančništvo na drobno‘ iz člena 319(1)(b) CRR. Ti zneski se uporabljajo za izračun relevantnega alternativnega kazalnika, ki vodi v kapitalske zahteve, ki ustrezajo dejavnostim, ki so predmet ASA (člen 319(1)(a) CRR).
  Za poslovno področje ‚komercialno bančništvo‘ se vključijo tudi vrednostni papirji iz netrgovalne knjige. |
| 070 | KAPITALSKA ZAHTEVA

  Kapitalska zahteva se izračuna v skladu z uporabljenim pristopom ob upoštevanju členov 312 do 324 CRR. Dobljeni znesek se sporoči v stolpcu 070. |
| 071 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI OPERATIVNEMU TVEGANJU

  Člen 92(4) CRR. Kapitalske zahteve v stolpcu 070, pomnožene z 12,5. |
| 080 | OD TEGA: ZARADI MEHANIZMA RAZPOREDITVE

  Člen 18(1) CRR (v zvezi z vključitvijo, v vlogi iz člena 312(2) CRR) metodologije, ki se uporablja za porazdelitev kapitala za pokrivanje operativnega tveganja med različnimi subjekti skupine, ter ali in kako se nameravajo upoštevati učinki razpršitve v sistemu merjenja tveganja, ki ga uporabljajo nadrejena kreditna institucija EU in njena odvisna podjetja ali skupaj odvisna podjetja nadrejenega finančnega holdinga EU ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga EU. |
| 090–120 | POJASNJEVALNE POSTAVKE AMA, KI SE SPOROČIJO PO POTREBI |
| 090 | KAPITALSKA ZAHTEVA PRED ZMANJŠANJEM ZARADI PRIČAKOVANE IZGUBE, RAZPRŠENOSTI IN TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA

  Kapitalska zahteva iz stolpca 090 je enaka kapitalski zahtevi iz stolpca 070, vendar se izračuna pred upoštevanjem učinkov zmanjšanja zaradi pričakovane izgube, razpršenosti in tehnik za zmanjševanje tveganja (glej spodaj). |
| 100 | (–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI PRIČAKOVANE IZGUBE, ZAJETE V POSLOVNIH PRAKSAH

  V stolpcu 100 se sporoči zmanjšanje kapitalske zahteve zaradi pričakovane izgube, zajete v notranjih poslovnih praksah (iz člena 322(2)(a) CRR). |
| 110 | (–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI RAZPRŠENOSTI

  Učinek razpršitve v stolpcu 110 je enak razliki med vsoto kapitalskih zahtev, ki se izračunajo ločeno za vsako kategorijo operativnega tveganja (tj. položaj ‚popolne odvisnosti‘), in razpršene kapitalske zahteve, ki se izračuna ob upoštevanju korelacij in odvisnosti (tj. ob predvidevanju odvisnosti, ki ni ravno ‚popolna odvisnost‘ med kategorijami tveganja). Položaj ‚popolne odvisnosti‘ nastane v ‚primeru neplačila‘, tj. kadar institucija ne uporablja izrecne korelacijske strukture med kategorijami tveganja, torej se kapital AMA izračuna kot vsota posameznih ukrepov glede operativnega tveganja izbranih kategorij tveganja. V tem primeru se predvideva, da je korelacija med kategorijami tveganja 100 %, vrednost v stolpcu pa mora biti nastavljena na nič. Kadar institucija izračuna izrecno korelacijsko strukturo med kategorijami tveganja, mora v ta stolpec vključiti razliko med kapitalom AMA, ki izhaja iz ‚primera neplačila‘, in kapitalom, pridobljenim po uporabi korelacijske strukture med kategorijami tveganja. Vrednost odraža ‚sposobnost razpršenosti‘ modela AMA; tj. sposobnost modela, da zajame nehkratni pojav resnih dogodkov izgube iz naslova operativnega tveganja. V stolpcu 110 je treba sporočiti znesek, za katerega se s predvideno korelacijsko strukturo relativno zmanjša kapital AMA glede na predpostavko korelacije 100 %. |
| 120 | (–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA (ZAVAROVANJE IN DRUGE OBLIKE PRENOSA TVEGANJA)

  V stolpcu 120 se sporoči vpliv zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja v skladu s členom 323(1) do (5) CRR. |

Stolpci

010–030

RELEVANTNI KAZALNIK

Institucije, ki uporabljajo relevantni kazalnik za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje (BIA, TSA in ASA), sporočijo relevantni kazalnik za zadevna leta v stolpcih 010 do 030. Poleg tega v primeru kombinirane uporabe različnih pristopov iz člena 314 CRR institucije v informativne namene sporočijo tudi relevantni kazalnik za dejavnosti, ki so predmet AMA. To velja tudi za vse druge banke AMA.

V nadaljnjem besedilu se izraz ‚relevantni kazalnik‘ nanaša na ‚vsoto elementov‘ ob koncu poslovnega leta, kot je opredeljeno v razpredelnici 1 člena 316(1) CRR.

Če ima institucija na voljo podatke o ‚relevantnem indikatorju‘ za manj kot tri leta, se ustrezni pretekli podatki (revidirani podatki) prednostno dodelijo ustreznim stolpcem v razpredelnici. Če so pretekli podatki na primer na voljo le za eno leto, se poročajo v stolpcu 030. Če se zdi razumno, se ocene prihodnjega poslovanja nato vključijo v stolpec 020 (ocena naslednjega leta) in stolpec 010 (ocena leta + 2).

Če pretekli podatki za ‚relevantni kazalnik‘ niso na voljo, lahko institucija poleg tega uporabi ocene prihodnjega poslovanja.

040–060

KREDITI IN DRUGA FINANČNA SREDSTVA (V PRIMERU UPORABE ASA)

Ti stolpci se uporabljajo za sporočanje zneskov kreditov in drugih finančnih sredstev za poslovni področji ‚Komercialno bančništvo‘ in ‚Bančništvo na drobno‘ iz člena 319(1)(b) CRR. Ti zneski se uporabljajo za izračun relevantnega alternativnega kazalnika, ki vodi v kapitalske zahteve, ki ustrezajo dejavnostim, ki so predmet ASA (člen 319(1)(a) CRR).

Za poslovno področje ‚komercialno bančništvo‘ se vključijo tudi vrednostni papirji iz netrgovalne knjige.

070

KAPITALSKA ZAHTEVA

Kapitalska zahteva se izračuna v skladu z uporabljenim pristopom ob upoštevanju členov 312 do 324 CRR. Dobljeni znesek se sporoči v stolpcu 070.

071

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI OPERATIVNEMU TVEGANJU

Člen 92(4) CRR. Kapitalske zahteve v stolpcu 070, pomnožene z 12,5.

080

OD TEGA: ZARADI MEHANIZMA RAZPOREDITVE

Člen 18(1) CRR (v zvezi z vključitvijo, v vlogi iz člena 312(2) CRR) metodologije, ki se uporablja za porazdelitev kapitala za pokrivanje operativnega tveganja med različnimi subjekti skupine, ter ali in kako se nameravajo upoštevati učinki razpršitve v sistemu merjenja tveganja, ki ga uporabljajo nadrejena kreditna institucija EU in njena odvisna podjetja ali skupaj odvisna podjetja nadrejenega finančnega holdinga EU ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga EU.

090–120

POJASNJEVALNE POSTAVKE AMA, KI SE SPOROČIJO PO POTREBI

090

KAPITALSKA ZAHTEVA PRED ZMANJŠANJEM ZARADI PRIČAKOVANE IZGUBE, RAZPRŠENOSTI IN TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA

Kapitalska zahteva iz stolpca 090 je enaka kapitalski zahtevi iz stolpca 070, vendar se izračuna pred upoštevanjem učinkov zmanjšanja zaradi pričakovane izgube, razpršenosti in tehnik za zmanjševanje tveganja (glej spodaj).

100

(–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI PRIČAKOVANE IZGUBE, ZAJETE V POSLOVNIH PRAKSAH

V stolpcu 100 se sporoči zmanjšanje kapitalske zahteve zaradi pričakovane izgube, zajete v notranjih poslovnih praksah (iz člena 322(2)(a) CRR).

110

(–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI RAZPRŠENOSTI

Učinek razpršitve v stolpcu 110 je enak razliki med vsoto kapitalskih zahtev, ki se izračunajo ločeno za vsako kategorijo operativnega tveganja (tj. položaj ‚popolne odvisnosti‘), in razpršene kapitalske zahteve, ki se izračuna ob upoštevanju korelacij in odvisnosti (tj. ob predvidevanju odvisnosti, ki ni ravno ‚popolna odvisnost‘ med kategorijami tveganja). Položaj ‚popolne odvisnosti‘ nastane v ‚primeru neplačila‘, tj. kadar institucija ne uporablja izrecne korelacijske strukture med kategorijami tveganja, torej se kapital AMA izračuna kot vsota posameznih ukrepov glede operativnega tveganja izbranih kategorij tveganja. V tem primeru se predvideva, da je korelacija med kategorijami tveganja 100 %, vrednost v stolpcu pa mora biti nastavljena na nič. Kadar institucija izračuna izrecno korelacijsko strukturo med kategorijami tveganja, mora v ta stolpec vključiti razliko med kapitalom AMA, ki izhaja iz ‚primera neplačila‘, in kapitalom, pridobljenim po uporabi korelacijske strukture med kategorijami tveganja. Vrednost odraža ‚sposobnost razpršenosti‘ modela AMA; tj. sposobnost modela, da zajame nehkratni pojav resnih dogodkov izgube iz naslova operativnega tveganja. V stolpcu 110 je treba sporočiti znesek, za katerega se s predvideno korelacijsko strukturo relativno zmanjša kapital AMA glede na predpostavko korelacije 100 %.

120

(–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA (ZAVAROVANJE IN DRUGE OBLIKE PRENOSA TVEGANJA)

V stolpcu 120 se sporoči vpliv zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja v skladu s členom 323(1) do (5) CRR.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET ENOSTAVNEGA PRISTOPA (BIA)

  V tej vrstici se navedejo zneski, ki ustrezajo dejavnostim, ki so predmet BIA za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje (člena 315 in 316 CRR). |
| 020 | BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET STANDARDIZIRANEGA (TSA)/ALTERNATIVNEGA STANDARDIZIRANEGA (ASA) PRISTOPA

  Sporoči se kapitalska zahteva, izračunana v skladu s TSA in ASA (členi 317 do 319 CRR). |
| 030–100 | STANDARDIZIRANI PRISTOP

  V primeru uporabe TSA se relevantni kazalnik za vsako zadevno leto razdeli med vrstice 030 do 100, in sicer med poslovna področja iz razpredelnice 2 člena 317 CRR. Pri razporejanju dejavnosti v poslovna področja se upoštevajo načela iz člena 318 CRR. |
| 110–120 | ALTERNATIVNI STANDARDIZIRANI PRISTOP

  Institucije, ki uporabljajo ASA (člen 319 CRR), za zadevna leta sporočijo relevantni kazalnik ločeno za vsako poslovno področje v vrsticah 030 do 050 in 080 do 100 ter v vrsticah 110 in 120 za poslovni področji ‚Komercialno bančništvo‘ in ‚Bančništvo na drobno‘.
  Vrstici 110 in 120 predstavljata znesek relevantnega kazalnika dejavnosti, ki so predmet ASA, pri čemer se ločuje med tistimi, ki ustrezajo poslovnemu področju ‚Komercialno bančništvo‘, in tistimi, ki ustrezajo poslovnemu področju ‚Bančništvo na drobno‘ (člen 319 CRR). Zneski so lahko razvrščeni v vrstice, ki ustrezajo ‚Komercialnemu bančništvu‘ in ‚Bančništvu na drobno‘, v okviru TSA (vrstici 060 in 070), v okviru ASA pa v vrstice 110 in 120 (npr. če je odvisna družba predmet TSA, pri čemer je nadrejeni subjekt predmet ASA). |
| 130 | BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET NAPREDNIH PRISTOPOV ZA MERJENJE (AMA)

  Poročajo se ustrezni podatki za institucije AMA (člen 312(2) in členi 321 do 323 CRR).
  V primeru kombinirane uporabe različnih pristopov, kot je navedeno v členu 314 CRR, se poročajo informacije o ustreznem kazalniku za dejavnosti, ki so predmet AMA. To velja tudi za vse druge banke AMA. |

Vrstice

010

BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET ENOSTAVNEGA PRISTOPA (BIA)

V tej vrstici se navedejo zneski, ki ustrezajo dejavnostim, ki so predmet BIA za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje (člena 315 in 316 CRR).

020

BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET STANDARDIZIRANEGA (TSA)/ALTERNATIVNEGA STANDARDIZIRANEGA (ASA) PRISTOPA

Sporoči se kapitalska zahteva, izračunana v skladu s TSA in ASA (členi 317 do 319 CRR).

030–100

STANDARDIZIRANI PRISTOP

V primeru uporabe TSA se relevantni kazalnik za vsako zadevno leto razdeli med vrstice 030 do 100, in sicer med poslovna področja iz razpredelnice 2 člena 317 CRR. Pri razporejanju dejavnosti v poslovna področja se upoštevajo načela iz člena 318 CRR.

110–120

ALTERNATIVNI STANDARDIZIRANI PRISTOP

Institucije, ki uporabljajo ASA (člen 319 CRR), za zadevna leta sporočijo relevantni kazalnik ločeno za vsako poslovno področje v vrsticah 030 do 050 in 080 do 100 ter v vrsticah 110 in 120 za poslovni področji ‚Komercialno bančništvo‘ in ‚Bančništvo na drobno‘.

Vrstici 110 in 120 predstavljata znesek relevantnega kazalnika dejavnosti, ki so predmet ASA, pri čemer se ločuje med tistimi, ki ustrezajo poslovnemu področju ‚Komercialno bančništvo‘, in tistimi, ki ustrezajo poslovnemu področju ‚Bančništvo na drobno‘ (člen 319 CRR). Zneski so lahko razvrščeni v vrstice, ki ustrezajo ‚Komercialnemu bančništvu‘ in ‚Bančništvu na drobno‘, v okviru TSA (vrstici 060 in 070), v okviru ASA pa v vrstice 110 in 120 (npr. če je odvisna družba predmet TSA, pri čemer je nadrejeni subjekt predmet ASA).

130

BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET NAPREDNIH PRISTOPOV ZA MERJENJE (AMA)

Poročajo se ustrezni podatki za institucije AMA (člen 312(2) in členi 321 do 323 CRR).

V primeru kombinirane uporabe različnih pristopov, kot je navedeno v členu 314 CRR, se poročajo informacije o ustreznem kazalniku za dejavnosti, ki so predmet AMA. To velja tudi za vse druge banke AMA.

4.2   C 17.00 – OPERATIVNO TVEGANJE: IZGUBE IN POVRNITVE PO POSLOVNIH PODROČJIH IN VRSTAH DOGODKOV V ZADNJEM LETU (OPR DETAILS)

4.2.1   Splošne opombe

| 118. | V tej predlogi so povzete informacije o bruto izgubah in povrnitvah, ki jih je institucija zabeležila v zadnjem letu, po vrstah dogodkov in poslovnih področjih. |
| --- | --- |

118.

V tej predlogi so povzete informacije o bruto izgubah in povrnitvah, ki jih je institucija zabeležila v zadnjem letu, po vrstah dogodkov in poslovnih področjih.

| 119. | ‚Bruto izguba‘ pomeni izgubo, ki izhaja iz dogodka iz naslova operativnega tveganja ali vrste dogodka (kot so navedene v členu 322(3)(b) CRR) pred kakršno koli povrnitvijo, brez poseganja v odstavek 122. |
| --- | --- |

119.

‚Bruto izguba‘ pomeni izgubo, ki izhaja iz dogodka iz naslova operativnega tveganja ali vrste dogodka (kot so navedene v členu 322(3)(b) CRR) pred kakršno koli povrnitvijo, brez poseganja v odstavek 122.

| 120. | ‚Povrnitev‘ pomeni neodvisen dogodek, povezan s prvotno izgubo iz naslova operativnega tveganja, ki je časovno ločen, v katerem so sredstva ali ekonomske koristi prejete od prve ali tretjih oseb, kot so zavarovatelji ali druge osebe. |
| --- | --- |

120.

‚Povrnitev‘ pomeni neodvisen dogodek, povezan s prvotno izgubo iz naslova operativnega tveganja, ki je časovno ločen, v katerem so sredstva ali ekonomske koristi prejete od prve ali tretjih oseb, kot so zavarovatelji ali druge osebe.

| 121. | ‚Hitra povrnitev posledic škodnega dogodka v prvotno stanje‘ pomeni dogodek iz naslova operativnega tveganja, ki privede do izgub, ki so delno ali v celoti povrnjene v petih delovnih dneh. V primeru hitre povrnitve posledic škodnega dogodka v prvotno stanje se pri določanju bruto izgube vključi samo tisti del izgube, ki ni bil v celoti povrnjen (tj. izguba, zmanjšana za delno hitro povrnitev). Posledično se škodni dogodki, ki vodijo do izgub, ki so v celoti povrnjene v petih delovnih dneh, ne vključijo v določanje bruto izgube niti se o njih ne poroča v okviru predloge OPR Details. |
| --- | --- |

121.

‚Hitra povrnitev posledic škodnega dogodka v prvotno stanje‘ pomeni dogodek iz naslova operativnega tveganja, ki privede do izgub, ki so delno ali v celoti povrnjene v petih delovnih dneh. V primeru hitre povrnitve posledic škodnega dogodka v prvotno stanje se pri določanju bruto izgube vključi samo tisti del izgube, ki ni bil v celoti povrnjen (tj. izguba, zmanjšana za delno hitro povrnitev). Posledično se škodni dogodki, ki vodijo do izgub, ki so v celoti povrnjene v petih delovnih dneh, ne vključijo v določanje bruto izgube niti se o njih ne poroča v okviru predloge OPR Details.

| 122. | ‚Datum obračunavanja‘ pomeni datum, ko je bila izguba ali rezervacija prvič pripoznana v izkazu poslovnega izida v povezavi z izgubo iz naslova operativnega tveganja. Ta datum logično sledi ‚Datumu nastopa dogodka‘ (tj. datumu, ko je nastopil oz. se začel dogodek iz naslova operativnega tveganja) in ‚Datumu odkritja dogodka‘ (tj. datumu, ko je institucija odkrila, da je prišlo do dogodka iz naslova operativnega tveganja). |
| --- | --- |

122.

‚Datum obračunavanja‘ pomeni datum, ko je bila izguba ali rezervacija prvič pripoznana v izkazu poslovnega izida v povezavi z izgubo iz naslova operativnega tveganja. Ta datum logično sledi ‚Datumu nastopa dogodka‘ (tj. datumu, ko je nastopil oz. se začel dogodek iz naslova operativnega tveganja) in ‚Datumu odkritja dogodka‘ (tj. datumu, ko je institucija odkrila, da je prišlo do dogodka iz naslova operativnega tveganja).

| 123. | ‚Število dogodkov‘ je število dogodkov iz naslova operativnega tveganja, ki so bili prvič obračunani v poročevalskem obdobju. |
| --- | --- |

123.

‚Število dogodkov‘ je število dogodkov iz naslova operativnega tveganja, ki so bili prvič obračunani v poročevalskem obdobju.

| 124. | ‚Znesek skupne izgube‘ je algebraična vsota naslednjih elementov:






  i. | bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na dogodke iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v poročevalskem obdobju (npr. neposredne obremenitve, rezervacije, poravnave); |
| --- | --- | --- |

124.

‚Znesek skupne izgube‘ je algebraična vsota naslednjih elementov:

i.

bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na dogodke iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v poročevalskem obdobju (npr. neposredne obremenitve, rezervacije, poravnave);

| ii. | bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na pozitivne prilagoditve izgub v poročevalskem obdobju (npr. povečanje rezervacij, povezani škodni dogodki, dodatne poravnave) pri dogodkih iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v prejšnjih računovodskih obdobjih; in |
| --- | --- |

ii.

bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na pozitivne prilagoditve izgub v poročevalskem obdobju (npr. povečanje rezervacij, povezani škodni dogodki, dodatne poravnave) pri dogodkih iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v prejšnjih računovodskih obdobjih; in

| iii. | bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na negativne prilagoditve izgub v poročevalskem obdobju (zaradi zmanjšanja rezervacij) pri dogodkih iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v prejšnjih računovodskih obdobjih. |
| --- | --- |

iii.

bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na negativne prilagoditve izgub v poročevalskem obdobju (zaradi zmanjšanja rezervacij) pri dogodkih iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v prejšnjih računovodskih obdobjih.

| 125. | Število dogodkov praviloma vključuje tudi dogodke, ki so bili prvič obračunani v prejšnjih poročevalskih obdobjih in o katerih se še ni poročalo v prejšnjih poročilih nadzornim organom. Znesek skupne izgube praviloma vsebuje tudi elemente iz odstavka 124, ki se nanašajo na prejšnja poročevalska obdobja in o katerih se še ni poročalo v prejšnjih poročilih nadzornim organom. |
| --- | --- |

125.

Število dogodkov praviloma vključuje tudi dogodke, ki so bili prvič obračunani v prejšnjih poročevalskih obdobjih in o katerih se še ni poročalo v prejšnjih poročilih nadzornim organom. Znesek skupne izgube praviloma vsebuje tudi elemente iz odstavka 124, ki se nanašajo na prejšnja poročevalska obdobja in o katerih se še ni poročalo v prejšnjih poročilih nadzornim organom.

| 126. | ‚Največja posamezna izguba‘ je največji posamezni znesek izmed zneskov iz točke 124.i ali 124.ii zgoraj. |
| --- | --- |

126.

‚Največja posamezna izguba‘ je največji posamezni znesek izmed zneskov iz točke 124.i ali 124.ii zgoraj.

| 127. | ‚Vsota petih največjih izgub‘ je vsota petih največjih zneskov izmed zneskov iz točke 124.i ali 124.ii zgoraj. |
| --- | --- |

127.

‚Vsota petih največjih izgub‘ je vsota petih največjih zneskov izmed zneskov iz točke 124.i ali 124.ii zgoraj.

| 128. | ‚Povrnjena izguba skupaj‘ je vsota vseh povrnjenih zneskov, obračunanih v poročevalskem obdobju, ki se nanašajo na dogodke iz naslova operativnega tveganja, ki so bili prvič obračunani v tekočem ali v prejšnjih poročevalskih obdobjih. |
| --- | --- |

128.

‚Povrnjena izguba skupaj‘ je vsota vseh povrnjenih zneskov, obračunanih v poročevalskem obdobju, ki se nanašajo na dogodke iz naslova operativnega tveganja, ki so bili prvič obračunani v tekočem ali v prejšnjih poročevalskih obdobjih.

| 129. | Vrednosti, ki se poročajo junija zadevnega leta, so vmesne vrednosti, končne vrednosti pa se poročajo decembra. Zato imajo vrednosti iz junija šestmesečno referenčno obdobje (tj. od 1. januarja do 30. junija koledarskega leta), vrednosti iz decembra pa imajo dvanajstmesečno referenčno obdobje (tj. od 1. januarja do 31. decembra koledarskega leta). |
| --- | --- |

129.

Vrednosti, ki se poročajo junija zadevnega leta, so vmesne vrednosti, končne vrednosti pa se poročajo decembra. Zato imajo vrednosti iz junija šestmesečno referenčno obdobje (tj. od 1. januarja do 30. junija koledarskega leta), vrednosti iz decembra pa imajo dvanajstmesečno referenčno obdobje (tj. od 1. januarja do 31. decembra koledarskega leta).

| 130. | Informacije se predstavijo z razdelitvijo izgub in povrnitev nad notranjimi mejami med poslovna področja (kot je opredeljeno v razpredelnici 2 člena 317 CRR, vključno z dodatnim poslovnim področjem ‚Korporativne postavke‘ iz člena 322(3)(b) CRR) in vrste dogodkov (kot je opredeljeno v členu 324 CRR), pri čemer je mogoče, da se izgube, ki ustrezajo enemu dogodku, razdelijo med več poslovnih področij. |
| --- | --- |

130.

Informacije se predstavijo z razdelitvijo izgub in povrnitev nad notranjimi mejami med poslovna področja (kot je opredeljeno v razpredelnici 2 člena 317 CRR, vključno z dodatnim poslovnim področjem ‚Korporativne postavke‘ iz člena 322(3)(b) CRR) in vrste dogodkov (kot je opredeljeno v členu 324 CRR), pri čemer je mogoče, da se izgube, ki ustrezajo enemu dogodku, razdelijo med več poslovnih področij.

| 131. | Stolpci predstavljajo različne vrste dogodkov in skupne vrednosti za vsako poslovno področje skupaj s pojasnjevalno postavko, ki prikazuje najnižjo notranjo mejo, ki se uporablja pri zbiranju podatkov o izgubi, pri čemer sta znotraj vsakega poslovnega področja razkrita najnižja in najvišja meja, če jih je več. |
| --- | --- |

131.

Stolpci predstavljajo različne vrste dogodkov in skupne vrednosti za vsako poslovno področje skupaj s pojasnjevalno postavko, ki prikazuje najnižjo notranjo mejo, ki se uporablja pri zbiranju podatkov o izgubi, pri čemer sta znotraj vsakega poslovnega področja razkrita najnižja in najvišja meja, če jih je več.

| 132. | Vrstice predstavljajo poslovna področja, v okviru vsakega poslovnega področja pa informacije o številu dogodkov, znesku skupne izgube, največji posamezni izgubi, vsoti petih največjih izgub in povrnjeni izgubi skupaj. |
| --- | --- |

132.

Vrstice predstavljajo poslovna področja, v okviru vsakega poslovnega področja pa informacije o številu dogodkov, znesku skupne izgube, največji posamezni izgubi, vsoti petih največjih izgub in povrnjeni izgubi skupaj.

| 133. | Za poslovna področja skupaj se zahtevajo tudi podatki o številu dogodkov in znesku skupne izgube za nekatere razpone, ki temeljijo na vnaprej določenih mejah v višini 10 000, 20 000, 100 000 in 1 000 000. Meje so določene v eurih in so vključene za potrebe primerjave poročanih izgub med institucijami, zato niso nujno povezane s spodnjimi mejami izgub, ki se uporabljajo za zbiranje notranjih podatkov in ki jih je treba poročati v drugem oddelku predloge. |
| --- | --- |

133.

Za poslovna področja skupaj se zahtevajo tudi podatki o številu dogodkov in znesku skupne izgube za nekatere razpone, ki temeljijo na vnaprej določenih mejah v višini 10 000, 20 000, 100 000 in 1 000 000. Meje so določene v eurih in so vključene za potrebe primerjave poročanih izgub med institucijami, zato niso nujno povezane s spodnjimi mejami izgub, ki se uporabljajo za zbiranje notranjih podatkov in ki jih je treba poročati v drugem oddelku predloge.

| 134. | Če algebraična vsota elementov zneska skupne izgube, kot so navedeni v odstavku 124 zgoraj, pri nekaterih poslovnih področjih/kombinacijah vrst dogodkov privede do negativnega zneska, se v zadevnih celicah poroča vrednost 0. |
| --- | --- |

134.

Če algebraična vsota elementov zneska skupne izgube, kot so navedeni v odstavku 124 zgoraj, pri nekaterih poslovnih področjih/kombinacijah vrst dogodkov privede do negativnega zneska, se v zadevnih celicah poroča vrednost 0.

| 135. | To predlogo izpolnijo institucije, ki uporabljajo AMA ali TSA/ASA za izračun svojih kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

135.

To predlogo izpolnijo institucije, ki uporabljajo AMA ali TSA/ASA za izračun svojih kapitalskih zahtev.

| 136. | Da bi se preverili pogoji, predvideni v členu 5(b)(2)(b), morajo institucije uporabljati zadnje statistične podatke, ki so na voljo na spletni strani EBA v zvezi z razkritji nadzornim organom (Supervisory Disclosure), za pridobitev podatka o ‚vsoti vseh posameznih bilančnih vsot vseh institucij v isti državi članici‘. |
| --- | --- |

136.

Da bi se preverili pogoji, predvideni v členu 5(b)(2)(b), morajo institucije uporabljati zadnje statistične podatke, ki so na voljo na spletni strani EBA v zvezi z razkritji nadzornim organom (Supervisory Disclosure), za pridobitev podatka o ‚vsoti vseh posameznih bilančnih vsot vseh institucij v isti državi članici‘.

| 137. | Institucije, za katere se uporablja člen 5(b)(2)(b) te uredbe, lahko poročajo le naslednje informacije za vsoto vseh vrst dogodkov (stolpec 080) predloge OPR Details:






  (a) | število dogodkov (vrstica 910), |
| --- | --- | --- |

137.

Institucije, za katere se uporablja člen 5(b)(2)(b) te uredbe, lahko poročajo le naslednje informacije za vsoto vseh vrst dogodkov (stolpec 080) predloge OPR Details:

(a)

število dogodkov (vrstica 910),

| (b) | znesek skupne izgube (vrstica 920), |
| --- | --- |

(b)

znesek skupne izgube (vrstica 920),

| (c) | največja posamezna izguba (vrstica 930), |
| --- | --- |

(c)

največja posamezna izguba (vrstica 930),

| (d) | vsota petih največjih izgub (vrstica 940) in |
| --- | --- |

(d)

vsota petih največjih izgub (vrstica 940) in

| (e) | povrnjena izguba skupaj (vrstica 950). |
| --- | --- |

(e)

povrnjena izguba skupaj (vrstica 950).

4.2.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–070 | VRSTE DOGODKOV

  Institucije poročajo izgube v ustreznih stolpcih 010 do 070 v skladu z vrstami dogodkov iz člena 324 CRR.
  Institucije, ki izračunajo svojo kapitalsko zahtevo v skladu s TSA ali ASA, lahko poročajo izgube, za katere vrsta dogodka ni opredeljena v stolpcu 080. |
| 080 | SKUPAJ VRSTE DOGODKOV

  Institucije v stolpcu 080 za vsako poslovno področje poročajo skupno ‚število dogodkov‘, skupno vrednost ‚zneska skupne izgube‘ in skupno vrednost ‚povrnjene izgube skupaj‘ kot enostavni seštevek števila dogodkov izgube, skupnih bruto zneskov izgube in skupne povrnjene izgube iz stolpcev 010 do 070. ‚Največja posamezna izguba‘ v stolpcu 080 je enaka najvišji vrednosti ‚največjih posameznih bruto izgub‘ iz stolpcev 010 do 070. Pri vsoti petih največjih izgub se v stolpcu 080 sporoči vsota petih največjih izgub v okviru enega poslovnega področja. |
| 090–100 | POJASNJEVALNA POSTAVKA: MEJE IZGUB ZA ZBIRANJE PODATKOV

  Institucije v stolpcih 090 in 100 poročajo spodnje meje izgub, ki jih uporabljajo za zbiranje notranjih podatkov o izgubah v skladu z zadnjim stavkom člena 322(3)(c) CRR. Če institucija uporablja le eno mejo za vsako poslovno področje, se izpolni le stolpec 090. Kadar se v istem regulativnem poslovnem področju uporabljajo različne meje, se navede tudi najvišja veljavna meja (stolpec 100). |

Stolpci

010–070

VRSTE DOGODKOV

Institucije poročajo izgube v ustreznih stolpcih 010 do 070 v skladu z vrstami dogodkov iz člena 324 CRR.

Institucije, ki izračunajo svojo kapitalsko zahtevo v skladu s TSA ali ASA, lahko poročajo izgube, za katere vrsta dogodka ni opredeljena v stolpcu 080.

080

SKUPAJ VRSTE DOGODKOV

Institucije v stolpcu 080 za vsako poslovno področje poročajo skupno ‚število dogodkov‘, skupno vrednost ‚zneska skupne izgube‘ in skupno vrednost ‚povrnjene izgube skupaj‘ kot enostavni seštevek števila dogodkov izgube, skupnih bruto zneskov izgube in skupne povrnjene izgube iz stolpcev 010 do 070. ‚Največja posamezna izguba‘ v stolpcu 080 je enaka najvišji vrednosti ‚največjih posameznih bruto izgub‘ iz stolpcev 010 do 070. Pri vsoti petih največjih izgub se v stolpcu 080 sporoči vsota petih največjih izgub v okviru enega poslovnega področja.

090–100

POJASNJEVALNA POSTAVKA: MEJE IZGUB ZA ZBIRANJE PODATKOV

Institucije v stolpcih 090 in 100 poročajo spodnje meje izgub, ki jih uporabljajo za zbiranje notranjih podatkov o izgubah v skladu z zadnjim stavkom člena 322(3)(c) CRR. Če institucija uporablja le eno mejo za vsako poslovno področje, se izpolni le stolpec 090. Kadar se v istem regulativnem poslovnem področju uporabljajo različne meje, se navede tudi najvišja veljavna meja (stolpec 100).

| Vrstice |
| --- |
| 010–850 | POSLOVNA PODROČJA: PODJETNIŠKE FINANCE, TRGOVANJE IN PRODAJA, POSLI Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI NA DROBNO, KOMERCIALNO BANČNIŠTVO, BANČNIŠTVO NA DROBNO, PLAČILO IN PORAVNAVA, AGENCIJSKE STORITVE, UPRAVLJANJE PREMOŽENJA, KORPORATIVNE POSTAVKE

  Za vsako poslovno področje iz razpredelnice 2 člena 317(4) CRR, vključno z dodatnim poslovnim področjem ‚Korporativne postavke‘ iz člena 322(3)(b) CRR, in za vsako vrsto dogodka institucija v skladu z notranjimi mejami sporoči naslednje informacije: število dogodkov, znesek skupne izgube, največjo posamezno izgubo, vsoto petih največjih izgub in povrnjeno izgubo skupaj. Pri škodnem dogodku, ki vpliva na več poslovnih področij, se ‚znesek skupne izgube‘ razdeli med vsa vključena poslovna področja. |
| 910–950 | SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA

  Za vsako vrsto dogodka (stolpci 010 do 080) je treba sporočiti naslednje informacije (člen 322(3)(b), (c) in (e) CRR) o skupnem znesku poslovnih področij (vrstice 910 do 950):
  —   Število dogodkov (vrstica 910): poroča se število dogodkov nad notranjo mejo po vrstah dogodkov za skupni znesek poslovnih področij. Ta znesek je lahko nižji od seštevka števila dogodkov po poslovnih področjih, saj se dogodki z več učinki (učinki v različnih poslovnih področjih) obravnavajo kot en dogodek.
  —   Število dogodkov. Od tega ≥ 10 000 in < 20 000, ≥ 20 000 in < 100 000, ≥ 100 000 in < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (vrstice 911 do 914): poroča se število notranjih dogodkov, vključeno v razpone, opredeljene v zadevnih vrsticah.
  —   Znesek skupne izgube (vrstica 920): znesek skupne izgube je enostaven seštevek zneska skupne izgube za vsako poslovno področje.
  —   Znesek skupne izgube. Od tega ≥ 10 000 in < 20 000, ≥ 20 000 in < 100 000, ≥ 100 000 in < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (vrstice 921 do 924): poroča se znesek skupne izgube, vključen v razpone, opredeljene v zadevnih vrsticah.
  —   Največja posamezna izguba (vrstica 930): največja posamezna izguba je največja izguba nad notranjo mejo za vsako vrsto dogodka in med vsemi poslovnimi področji. Ti zneski so lahko višji od najvišje posamezne izgube, zabeležene v vsakem poslovnem področju, če dogodek vpliva na različna poslovna področja.
  —   Vsota petih največjih izgub (vrstica 940): sporoči se vsota petih največjih bruto izgub za vsako vrsto dogodka in med vsemi poslovnimi področji. Ta vsota je lahko višja od najvišje vsote petih največjih izgub, zabeleženih v vsakem poslovnem področju. To vsoto je treba poročati ne glede na število izgub.
  —   Povrnjena izguba skupaj (vrstica 950): povrnjena izguba skupaj je enostaven seštevek skupno povrnjenih izgub za posamezno poslovno področje. |
| 910–950/080 | SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA – SKUPAJ VRSTE DOGODKOV

  —   Število dogodkov: za vsako vrstico od 910 do 914 je število dogodkov enako horizontalnemu seštevku števila dogodkov v zadevni vrstici ob upoštevanju, da bodo v teh zneskih dogodki z vplivi v različnih poslovnih področjih že obravnavani kot en dogodek. Število v vrstici 910 ni nujno enako vertikalnemu seštevku števila dogodkov, ki so vključeni v stolpec 080, ob upoštevanju, da lahko en dogodek hkrati vpliva na različna poslovna področja.
  —   Znesek skupne izgube: za vsako vrstico od 920 do 924 je znesek skupne izgube enak horizontalnemu seštevku zneskov skupnih izgub po vrsti dogodka v zadevni vrstici. Znesek skupne izgube v vrstici 920 je enak vertikalnemu seštevku zneskov skupnih izgub po poslovnem področju v stolpcu 080.
  —   Največja posamezna izguba: kot je bilo že navedeno, kadar dogodek vpliva na različna poslovna področja, je mogoče, da je znesek za ‚Največjo posamezno izgubo‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘ za to posamezno vrsto dogodka višji od zneskov ‚Največje posamezne skupine‘ v vsakem poslovnem področju. Zato je znesek v tem polju enak najvišji vrednosti ‚Največje posamezne izgube‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘, ki ni nujno enak najvišji vrednosti ‚Največje posamezne izgube‘ po poslovnih področjih v stolpcu 080.
  —   Vsota petih največjih izgub: to je vsota petih največjih izgub v celotni matriki, kar pomeni, da ni nujno enaka najvišji vrednosti ‚vsote petih največjih izgub‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘ ali najvišji vrednosti ‚vsote petih največjih izgub‘ v stolpcu 080.
  —   Povrnjena izguba skupaj: enaka je horizontalnemu seštevku skupno povrnjenih izgub po vrsti dogodka v vrstici 950 in vertikalnemu seštevku skupno povrnjenih izgub po poslovnem področju v stolpcu 080. |

Vrstice

010–850

POSLOVNA PODROČJA: PODJETNIŠKE FINANCE, TRGOVANJE IN PRODAJA, POSLI Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI NA DROBNO, KOMERCIALNO BANČNIŠTVO, BANČNIŠTVO NA DROBNO, PLAČILO IN PORAVNAVA, AGENCIJSKE STORITVE, UPRAVLJANJE PREMOŽENJA, KORPORATIVNE POSTAVKE

Za vsako poslovno področje iz razpredelnice 2 člena 317(4) CRR, vključno z dodatnim poslovnim področjem ‚Korporativne postavke‘ iz člena 322(3)(b) CRR, in za vsako vrsto dogodka institucija v skladu z notranjimi mejami sporoči naslednje informacije: število dogodkov, znesek skupne izgube, največjo posamezno izgubo, vsoto petih največjih izgub in povrnjeno izgubo skupaj. Pri škodnem dogodku, ki vpliva na več poslovnih področij, se ‚znesek skupne izgube‘ razdeli med vsa vključena poslovna področja.

910–950

SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA

Za vsako vrsto dogodka (stolpci 010 do 080) je treba sporočiti naslednje informacije (člen 322(3)(b), (c) in (e) CRR) o skupnem znesku poslovnih področij (vrstice 910 do 950):

—   Število dogodkov (vrstica 910): poroča se število dogodkov nad notranjo mejo po vrstah dogodkov za skupni znesek poslovnih področij. Ta znesek je lahko nižji od seštevka števila dogodkov po poslovnih področjih, saj se dogodki z več učinki (učinki v različnih poslovnih področjih) obravnavajo kot en dogodek.

—   Število dogodkov. Od tega ≥ 10 000 in < 20 000, ≥ 20 000 in < 100 000, ≥ 100 000 in < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (vrstice 911 do 914): poroča se število notranjih dogodkov, vključeno v razpone, opredeljene v zadevnih vrsticah.

—   Znesek skupne izgube (vrstica 920): znesek skupne izgube je enostaven seštevek zneska skupne izgube za vsako poslovno področje.

—   Znesek skupne izgube. Od tega ≥ 10 000 in < 20 000, ≥ 20 000 in < 100 000, ≥ 100 000 in < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (vrstice 921 do 924): poroča se znesek skupne izgube, vključen v razpone, opredeljene v zadevnih vrsticah.

—   Največja posamezna izguba (vrstica 930): največja posamezna izguba je največja izguba nad notranjo mejo za vsako vrsto dogodka in med vsemi poslovnimi področji. Ti zneski so lahko višji od najvišje posamezne izgube, zabeležene v vsakem poslovnem področju, če dogodek vpliva na različna poslovna področja.

—   Vsota petih največjih izgub (vrstica 940): sporoči se vsota petih največjih bruto izgub za vsako vrsto dogodka in med vsemi poslovnimi področji. Ta vsota je lahko višja od najvišje vsote petih največjih izgub, zabeleženih v vsakem poslovnem področju. To vsoto je treba poročati ne glede na število izgub.

—   Povrnjena izguba skupaj (vrstica 950): povrnjena izguba skupaj je enostaven seštevek skupno povrnjenih izgub za posamezno poslovno področje.

910–950/080

SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA – SKUPAJ VRSTE DOGODKOV

—   Število dogodkov: za vsako vrstico od 910 do 914 je število dogodkov enako horizontalnemu seštevku števila dogodkov v zadevni vrstici ob upoštevanju, da bodo v teh zneskih dogodki z vplivi v različnih poslovnih področjih že obravnavani kot en dogodek. Število v vrstici 910 ni nujno enako vertikalnemu seštevku števila dogodkov, ki so vključeni v stolpec 080, ob upoštevanju, da lahko en dogodek hkrati vpliva na različna poslovna področja.

—   Znesek skupne izgube: za vsako vrstico od 920 do 924 je znesek skupne izgube enak horizontalnemu seštevku zneskov skupnih izgub po vrsti dogodka v zadevni vrstici. Znesek skupne izgube v vrstici 920 je enak vertikalnemu seštevku zneskov skupnih izgub po poslovnem področju v stolpcu 080.

—   Največja posamezna izguba: kot je bilo že navedeno, kadar dogodek vpliva na različna poslovna področja, je mogoče, da je znesek za ‚Največjo posamezno izgubo‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘ za to posamezno vrsto dogodka višji od zneskov ‚Največje posamezne skupine‘ v vsakem poslovnem področju. Zato je znesek v tem polju enak najvišji vrednosti ‚Največje posamezne izgube‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘, ki ni nujno enak najvišji vrednosti ‚Največje posamezne izgube‘ po poslovnih področjih v stolpcu 080.

—   Vsota petih največjih izgub: to je vsota petih največjih izgub v celotni matriki, kar pomeni, da ni nujno enaka najvišji vrednosti ‚vsote petih največjih izgub‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘ ali najvišji vrednosti ‚vsote petih največjih izgub‘ v stolpcu 080.

—   Povrnjena izguba skupaj: enaka je horizontalnemu seštevku skupno povrnjenih izgub po vrsti dogodka v vrstici 950 in vertikalnemu seštevku skupno povrnjenih izgub po poslovnem področju v stolpcu 080.

5.   PREDLOGE ZA TRŽNO TVEGANJE

| 138. | Ta navodila se nanašajo na predloge za poročanje o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s standardiziranim pristopom za valutno tveganje (MKR SA FX), tveganje spremembe cen blaga (MKR SA COM), obrestno tveganje (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) in tveganje v lastniških finančnih instrumentih (MKR SA EQU). Poleg tega so v ta del vključena tudi navodila za predlogo za poročanje o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s pristopom na podlagi notranjih modelov (MKR IM). |
| --- | --- |

138.

Ta navodila se nanašajo na predloge za poročanje o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s standardiziranim pristopom za valutno tveganje (MKR SA FX), tveganje spremembe cen blaga (MKR SA COM), obrestno tveganje (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) in tveganje v lastniških finančnih instrumentih (MKR SA EQU). Poleg tega so v ta del vključena tudi navodila za predlogo za poročanje o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s pristopom na podlagi notranjih modelov (MKR IM).

| 139. | Pozicijsko tveganje za dolžniški instrument ali lastniški instrument, s katerim se trguje na borzi (ali izveden dolžniški ali lastniški finančni instrument), se lahko za izračun zahtevanega kapitala razdeli na dva sestavna dela. Prvi del je njegovo posebno tveganje, tj. tveganje spremembe cene zadevnega instrumenta zaradi dejavnikov, ki so povezani z njegovim izdajateljem ali, v primeru izvedenega finančnega instrumenta, z izdajateljem osnovnega instrumenta. Drugi sestavni del zajema splošno tveganje, tj. tveganje spremembe cene instrumenta zaradi spremembe ravni obrestnih mer (v primeru dolžniškega instrumenta ali izvedenega dolžniškega finančnega instrumenta, s katerima se trguje na borzi) ali obsežen cenovni premik na trgu lastniških instrumentov, ki ni povezan z nobenimi posebnimi značilnostmi posameznih vrednostnih papirjev (v primeru lastniškega instrumenta ali izvedenega lastniškega finančnega instrumenta). Splošna obravnava posebnih instrumentov in postopkov pobota je na voljo v členih 326 do 333 CRR. |
| --- | --- |

139.

Pozicijsko tveganje za dolžniški instrument ali lastniški instrument, s katerim se trguje na borzi (ali izveden dolžniški ali lastniški finančni instrument), se lahko za izračun zahtevanega kapitala razdeli na dva sestavna dela. Prvi del je njegovo posebno tveganje, tj. tveganje spremembe cene zadevnega instrumenta zaradi dejavnikov, ki so povezani z njegovim izdajateljem ali, v primeru izvedenega finančnega instrumenta, z izdajateljem osnovnega instrumenta. Drugi sestavni del zajema splošno tveganje, tj. tveganje spremembe cene instrumenta zaradi spremembe ravni obrestnih mer (v primeru dolžniškega instrumenta ali izvedenega dolžniškega finančnega instrumenta, s katerima se trguje na borzi) ali obsežen cenovni premik na trgu lastniških instrumentov, ki ni povezan z nobenimi posebnimi značilnostmi posameznih vrednostnih papirjev (v primeru lastniškega instrumenta ali izvedenega lastniškega finančnega instrumenta). Splošna obravnava posebnih instrumentov in postopkov pobota je na voljo v členih 326 do 333 CRR.

5.1   C 18.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKA TVEGANJA V DOLŽNIŠKIH INSTRUMENTIH, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI (MKR SA TDI)

5.1.1   Splošne opombe

| 140. | Ta predloga zajema pozicije in povezane kapitalske zahteve za pozicijska tveganja glede dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v skladu s standardiziranim pristopom (člen 102 in člen 105(1) CRR). Različna razpoložljiva tveganja in metode iz CRR so obravnavani po vrsticah. Posebno tveganje, povezano z izpostavljenostmi, vključenimi v MKR SA SEC in MKR SA CTP, je treba sporočiti le v predlogi s skupnimi zneski MKR SA TDI. Kapitalske zahteve, ki se poročajo v teh predlogah, se prenesejo v polje {325;060} (listinjenja) in {330;060} (CTP).. |
| --- | --- |

140.

Ta predloga zajema pozicije in povezane kapitalske zahteve za pozicijska tveganja glede dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v skladu s standardiziranim pristopom (člen 102 in člen 105(1) CRR). Različna razpoložljiva tveganja in metode iz CRR so obravnavani po vrsticah. Posebno tveganje, povezano z izpostavljenostmi, vključenimi v MKR SA SEC in MKR SA CTP, je treba sporočiti le v predlogi s skupnimi zneski MKR SA TDI. Kapitalske zahteve, ki se poročajo v teh predlogah, se prenesejo v polje {325;060} (listinjenja) in {330;060} (CTP)..

| 141. | Predlogo je treba izpolniti ločeno za ‚Skupaj‘ z vnaprej določenim seznamom naslednjih valut: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, LTL, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD in eno preostalo predlogo za vse druge valute. |
| --- | --- |

141.

Predlogo je treba izpolniti ločeno za ‚Skupaj‘ z vnaprej določenim seznamom naslednjih valut: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, LTL, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD in eno preostalo predlogo za vse druge valute.

5.1.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–020 | VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 102 in člen 105(1) CRR. To so bruto pozicije, ki niso pobotane z instrumenti in ki ne zajemajo pozicij, ki so bile že prenesene na tretje osebe ali so se te zavezale k njihovemu odkupu (drugi stavek člena 345 CRR). Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR. |
| 030–040 | NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR. |
| 050 | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

  Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo. |
| 060 | KAPITALSKE ZAHTEVE

  Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR. |
| 070 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5. |

Stolpci

010–020

VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Člen 102 in člen 105(1) CRR. To so bruto pozicije, ki niso pobotane z instrumenti in ki ne zajemajo pozicij, ki so bile že prenesene na tretje osebe ali so se te zavezale k njihovemu odkupu (drugi stavek člena 345 CRR). Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR.

030–040

NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR.

050

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo.

060

KAPITALSKE ZAHTEVE

Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR.

070

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.

| Vrstice |
| --- |
| 010 – 350 | DOLŽNIŠKI INSTRUMENTI, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI, V TRGOVALNI KNJIGI

  Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, v trgovalni knjigi in njihove ustrezne kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje v skladu s členom 92(3)(b)(i) CRR ter poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR se sporočajo glede na kategorijo tveganja, zapadlost in uporabljeni pristop. |
| 011 | SPLOŠNO TVEGANJE. |
| 012 | Izvedeni finančni instrumenti

  Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun obrestnega tveganja pozicij v trgovalni knjigi, pri čemer se po potrebi upoštevajo členi 328 do 331. |
| 013 | Druga sredstva in obveznosti

  Instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun obrestnega tveganja pozicij v trgovalni knjigi. |
| 020–200 | PRISTOP NA PODLAGI ZAPADLOSTI

  Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja pristop na podlagi zapadlosti v skladu s členom 339(1) do (8) CRR, in ustrezne kapitalske zahteve iz člena 339(9) CRR. Pozicija se razdeli glede na skupine 1, 2 in 3, skupine pa po zapadlosti instrumentov. |
| 210–240 | SPLOŠNO TVEGANJE. PRISTOP NA PODLAGI TRAJANJA

  Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja pristop na podlagi trajanja v skladu s členom 340(1) do (6) CRR, in ustrezne kapitalske zahteve iz člena 340(7) CRR. Pozicija se razdeli glede na skupine 1, 2 in 3. |
| 250 | POSEBNO TVEGANJE

  Vsota zneskov iz vrstic 251, 325 in 330.
  Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja kapitalska zahteva za posebno tveganje, in ustrezna kapitalska zahteva v skladu s členom 92(3)(b), členom 335, členom 336(1) do (3) ter členoma 337 in 338 CRR. Upoštevati je treba tudi zadnji stavek člena 327(1) CRR. |
| 251 – 321 | Kapitalska zahteva za dolžniške instrumente, ki niso pozicije v listinjenju

  Vsota zneskov iz vrstic 260 do 321.
  Kapitalsko zahtevo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov na podlagi n-tega neplačila, ki nimajo zunanje bonitetne ocene, je treba izračunati s seštevkom uteži tveganja referenčnih subjektov (odstavka 1 in 2 člena 332(1)(e) CRR – ‚vpogled‘). Kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, ki imajo zunanjo bonitetno oceno (odstavek 3 člena 332(1)(e) CRR), se poročajo ločeno v vrstici 321.
  Sporočanje pozicij, za katere se uporablja člen 336(3) CRR:
  Obveznice, ki izpolnjujejo pogoje za utež tveganja 10 % v netrgovalni knjigi v skladu s členom 129(3) CRR (krite obveznice) so predmet posebne obravnave. Posebne kapitalske zahteve predstavljajo polovico odstotka druge kategorije razpredelnice 1 iz člena 336 CRR. Navedene postavke morajo biti razporejene v vrstice 280-300 glede na preostali čas do končne zapadlosti.
  Če je splošno tveganje pozicij iz naslova obrestne mere varovano s kreditnim izvedenim instrumentom, se uporabita člena 346 in 347. |
| 325 | Kapitalska zahteva za instrumente v listinjenju

  Skupne kapitalske zahteve, sporočene v stolpcu 610 predloge MKR SA SEC. Poročajo se le na skupni ravni v predlogi MKR SA TDI. |
| 330 | Kapitalska zahteva za trgovalni portfelj s korelacijo

  Skupne kapitalske zahteve, sporočene v stolpcu 450 predloge MKR SA CTP. Poročajo se le na skupni ravni v predlogi MKR SA TDI. |
| 340 | POSAMEZNI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V KNP

  Členi 348 do 350 CRR. Uporablja se, kadar pozicije v KNP ali osnovnih instrumentih niso obravnavane v skladu z metodami iz poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR. Po potrebi vključuje učinke veljavnih omejitev kapitalskih zahtev.
  Če je uporabljen posamezni pristop v skladu s prvim stavkom člena 348 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP. Če je uporabljen posamezni pristop v skladu z drugim stavkom člena 348 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, nižji izmed naslednjih dveh zneskov: 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP ali razlika med 40 % te neto pozicije in kapitalskimi zahtevami, ki izhajajo iz valutnega tveganja, povezanega s to izpostavljenostjo KNP. |
| 350–390 | DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

  Člen 329(3) CRR.
  Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun. |

Vrstice

010 – 350

DOLŽNIŠKI INSTRUMENTI, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI, V TRGOVALNI KNJIGI

Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, v trgovalni knjigi in njihove ustrezne kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje v skladu s členom 92(3)(b)(i) CRR ter poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR se sporočajo glede na kategorijo tveganja, zapadlost in uporabljeni pristop.

011

SPLOŠNO TVEGANJE.

012

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun obrestnega tveganja pozicij v trgovalni knjigi, pri čemer se po potrebi upoštevajo členi 328 do 331.

013

Druga sredstva in obveznosti

Instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun obrestnega tveganja pozicij v trgovalni knjigi.

020–200

PRISTOP NA PODLAGI ZAPADLOSTI

Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja pristop na podlagi zapadlosti v skladu s členom 339(1) do (8) CRR, in ustrezne kapitalske zahteve iz člena 339(9) CRR. Pozicija se razdeli glede na skupine 1, 2 in 3, skupine pa po zapadlosti instrumentov.

210–240

SPLOŠNO TVEGANJE. PRISTOP NA PODLAGI TRAJANJA

Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja pristop na podlagi trajanja v skladu s členom 340(1) do (6) CRR, in ustrezne kapitalske zahteve iz člena 340(7) CRR. Pozicija se razdeli glede na skupine 1, 2 in 3.

250

POSEBNO TVEGANJE

Vsota zneskov iz vrstic 251, 325 in 330.

Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja kapitalska zahteva za posebno tveganje, in ustrezna kapitalska zahteva v skladu s členom 92(3)(b), členom 335, členom 336(1) do (3) ter členoma 337 in 338 CRR. Upoštevati je treba tudi zadnji stavek člena 327(1) CRR.

251 – 321

Kapitalska zahteva za dolžniške instrumente, ki niso pozicije v listinjenju

Vsota zneskov iz vrstic 260 do 321.

Kapitalsko zahtevo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov na podlagi n-tega neplačila, ki nimajo zunanje bonitetne ocene, je treba izračunati s seštevkom uteži tveganja referenčnih subjektov (odstavka 1 in 2 člena 332(1)(e) CRR – ‚vpogled‘). Kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, ki imajo zunanjo bonitetno oceno (odstavek 3 člena 332(1)(e) CRR), se poročajo ločeno v vrstici 321.

Sporočanje pozicij, za katere se uporablja člen 336(3) CRR:

Obveznice, ki izpolnjujejo pogoje za utež tveganja 10 % v netrgovalni knjigi v skladu s členom 129(3) CRR (krite obveznice) so predmet posebne obravnave. Posebne kapitalske zahteve predstavljajo polovico odstotka druge kategorije razpredelnice 1 iz člena 336 CRR. Navedene postavke morajo biti razporejene v vrstice 280-300 glede na preostali čas do končne zapadlosti.

Če je splošno tveganje pozicij iz naslova obrestne mere varovano s kreditnim izvedenim instrumentom, se uporabita člena 346 in 347.

325

Kapitalska zahteva za instrumente v listinjenju

Skupne kapitalske zahteve, sporočene v stolpcu 610 predloge MKR SA SEC. Poročajo se le na skupni ravni v predlogi MKR SA TDI.

330

Kapitalska zahteva za trgovalni portfelj s korelacijo

Skupne kapitalske zahteve, sporočene v stolpcu 450 predloge MKR SA CTP. Poročajo se le na skupni ravni v predlogi MKR SA TDI.

340

POSAMEZNI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V KNP

Členi 348 do 350 CRR. Uporablja se, kadar pozicije v KNP ali osnovnih instrumentih niso obravnavane v skladu z metodami iz poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR. Po potrebi vključuje učinke veljavnih omejitev kapitalskih zahtev.

Če je uporabljen posamezni pristop v skladu s prvim stavkom člena 348 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP. Če je uporabljen posamezni pristop v skladu z drugim stavkom člena 348 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, nižji izmed naslednjih dveh zneskov: 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP ali razlika med 40 % te neto pozicije in kapitalskimi zahtevami, ki izhajajo iz valutnega tveganja, povezanega s to izpostavljenostjo KNP.

350–390

DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

Člen 329(3) CRR.

Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.

5.2   C 19.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V LISTINJENJIH (MKR SA SEC)

5.2.1   Splošne opombe

| 142. | V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah (vse/neto in dolge/kratke) ter povezanih kapitalskih zahtevah za posebno tveganje pozicijskega tveganja v listinjenjih/relistinjenjih v trgovalni knjigi (neprimernih za portfelj trgovanja s korelacijo) v skladu s standardiziranim pristopom. |
| --- | --- |

142.

V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah (vse/neto in dolge/kratke) ter povezanih kapitalskih zahtevah za posebno tveganje pozicijskega tveganja v listinjenjih/relistinjenjih v trgovalni knjigi (neprimernih za portfelj trgovanja s korelacijo) v skladu s standardiziranim pristopom.

| 143. | Predloga MKR SA SEC določa kapitalske zahteve le za posebno tveganje pozicij v listinjenju v skladu s členom 335 v povezavi s členom 337 CRR. Če so pozicije v listinjenju trgovalne knjige varovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se uporabljata člena 346 in 347 CRR. Za vse pozicije trgovalne knjige se uporablja le ena predloga, ne glede na dejstvo, ali institucija uporablja standardizirani pristop ali pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen za določanje uteži tveganja za vsako pozicijo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 CRR. O kapitalskih zahtevah splošnega tveganja teh pozicij se poroča v predlogi MKR SA TDI ali MKR IM. |
| --- | --- |

143.

Predloga MKR SA SEC določa kapitalske zahteve le za posebno tveganje pozicij v listinjenju v skladu s členom 335 v povezavi s členom 337 CRR. Če so pozicije v listinjenju trgovalne knjige varovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se uporabljata člena 346 in 347 CRR. Za vse pozicije trgovalne knjige se uporablja le ena predloga, ne glede na dejstvo, ali institucija uporablja standardizirani pristop ali pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen za določanje uteži tveganja za vsako pozicijo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 CRR. O kapitalskih zahtevah splošnega tveganja teh pozicij se poroča v predlogi MKR SA TDI ali MKR IM.

| 144. | Pozicije, ki prejmejo utež tveganja 1 250 %, se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (glej 243(1)(b), 244(1)(b) in 258 CRR). V tem primeru je treba te pozicije sporočiti v vrstici 460 predloge CA1. |
| --- | --- |

144.

Pozicije, ki prejmejo utež tveganja 1 250 %, se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (glej 243(1)(b), 244(1)(b) in 258 CRR). V tem primeru je treba te pozicije sporočiti v vrstici 460 predloge CA1.

5.2.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–020 | VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 102 in člen 105(1) CRR v povezavi s členom 337 CRR (pozicije v listinjenju). Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR. |
| 030–040 | (–) POZICIJE, ODBITE OD KAPITALA (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 258 CRR. |
| 050–060 | NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR. |
| 070–520 | RAZČLENITEV NETO POZICIJ GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA

  Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR. Razčlenitev je treba izvesti ločeno za dolge in kratke pozicije. |
| 230–240 in 460–470 | 1 250 %

  Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR. |
| 250–260 in 480–490 | METODA NADZORNIŠKE FORMULE

  Člen 337(2) CRR v povezavi s členom 262 CRR.
  Ti stolpci se izpolnijo, kadar institucija uporablja alternativni pristop nadzorniške formule (SFA), ki določa kapitalske zahteve kot funkcijo značilnosti skupine zavarovanj in pogodbenih lastnosti tranše. |
| 270 in 500 | VPOGLED

  Standardizirani pristop: člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR. Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).
  Pristop IRB: Člen 263(2) in (3) CRR. Predčasna odplačila so opisana v členih 265(1) in 256(5) CRR. |
| 280–290/510–520 | PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA

  Drugi stavek člena 109(1) ter člen 259(3) in (4) CRR.
  Ti stolpci se izpolnijo, kadar institucija uporablja pristop notranjega ocenjevanja za določanje kapitalskih zahtev za okvirne likvidnostne kredite in kreditne izboljšave, ki jih banke (vključno z bankami tretjih oseb) zagotavljajo posebej ustanovljenim subjektom, ki izdajajo komercialne zapise s premoženjskim kritjem (ABCP). Pristop notranjega ocenjevanja (IAA), ki temelji na metodologijah ECAI, se uporablja le za izpostavljenosti do posebej ustanovljenih subjektov, ki izdajajo komercialne zapise s premoženjskim kritjem, katerih notranja bonitetna ocena je ob nastanku enakovredna naložbenemu razredu. |
| 530–540 | SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA

  Člen 337(3) CRR v povezavi s členom 407 CRR. Člen 14(2) CRR. |
| 550–570 | PRED UVEDBO OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE IN VSOTA TEHTANIH NETO DOLGIH IN KRATKIH POZICIJ

  Člen 337 CRR, pri čemer se ne upošteva diskrecijska pravica iz člena 335 CRR, ki instituciji omogoča omejitev produkta uteži in neto pozicije na raven največje možne izgube, povezane s tveganjem neplačila. |
| 580–600 | PO UVEDBI OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE IN VSOTA TEHTANIH NETO DOLGIH IN KRATKIH POZICIJ

  Člen 337 CRR ob upoštevanju diskrecijske pravice iz člena 335 CRR. |
| 610 | SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE

  V skladu s členom 337(4) CRR institucija v prehodnem obdobju, ki se konča 31. decembra 2014, ločeno sešteje svoje tehtane neto dolge pozicije (stolpec 580) in svoje tehtane neto kratke pozicije (stolpec 590). Višji od obeh seštevkov (po omejitvi) tvori kapitalsko zahtevo. Od leta 2015 institucija v skladu s členom 337(4) CRR sešteje svoje tehtane neto pozicije, ne glede na to, ali so dolge ali kratke (stolpec 600), za izračun kapitalskih zahtev. |

Stolpci

010–020

VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Člen 102 in člen 105(1) CRR v povezavi s členom 337 CRR (pozicije v listinjenju). Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR.

030–040

(–) POZICIJE, ODBITE OD KAPITALA (DOLGE IN KRATKE)

Člen 258 CRR.

050–060

NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR.

070–520

RAZČLENITEV NETO POZICIJ GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA

Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR. Razčlenitev je treba izvesti ločeno za dolge in kratke pozicije.

230–240 in 460–470

1 250 %

Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR.

250–260 in 480–490

METODA NADZORNIŠKE FORMULE

Člen 337(2) CRR v povezavi s členom 262 CRR.

Ti stolpci se izpolnijo, kadar institucija uporablja alternativni pristop nadzorniške formule (SFA), ki določa kapitalske zahteve kot funkcijo značilnosti skupine zavarovanj in pogodbenih lastnosti tranše.

270 in 500

VPOGLED

Standardizirani pristop: člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR. Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).

Pristop IRB: Člen 263(2) in (3) CRR. Predčasna odplačila so opisana v členih 265(1) in 256(5) CRR.

280–290/510–520

PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA

Drugi stavek člena 109(1) ter člen 259(3) in (4) CRR.

Ti stolpci se izpolnijo, kadar institucija uporablja pristop notranjega ocenjevanja za določanje kapitalskih zahtev za okvirne likvidnostne kredite in kreditne izboljšave, ki jih banke (vključno z bankami tretjih oseb) zagotavljajo posebej ustanovljenim subjektom, ki izdajajo komercialne zapise s premoženjskim kritjem (ABCP). Pristop notranjega ocenjevanja (IAA), ki temelji na metodologijah ECAI, se uporablja le za izpostavljenosti do posebej ustanovljenih subjektov, ki izdajajo komercialne zapise s premoženjskim kritjem, katerih notranja bonitetna ocena je ob nastanku enakovredna naložbenemu razredu.

530–540

SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA

Člen 337(3) CRR v povezavi s členom 407 CRR. Člen 14(2) CRR.

550–570

PRED UVEDBO OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE IN VSOTA TEHTANIH NETO DOLGIH IN KRATKIH POZICIJ

Člen 337 CRR, pri čemer se ne upošteva diskrecijska pravica iz člena 335 CRR, ki instituciji omogoča omejitev produkta uteži in neto pozicije na raven največje možne izgube, povezane s tveganjem neplačila.

580–600

PO UVEDBI OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE IN VSOTA TEHTANIH NETO DOLGIH IN KRATKIH POZICIJ

Člen 337 CRR ob upoštevanju diskrecijske pravice iz člena 335 CRR.

610

SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE

V skladu s členom 337(4) CRR institucija v prehodnem obdobju, ki se konča 31. decembra 2014, ločeno sešteje svoje tehtane neto dolge pozicije (stolpec 580) in svoje tehtane neto kratke pozicije (stolpec 590). Višji od obeh seštevkov (po omejitvi) tvori kapitalsko zahtevo. Od leta 2015 institucija v skladu s členom 337(4) CRR sešteje svoje tehtane neto pozicije, ne glede na to, ali so dolge ali kratke (stolpec 600), za izračun kapitalskih zahtev.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  Skupni znesek neporavnanih listinjenj (v trgovalni knjigi), ki ga sporoči institucija v vlogi originatorja in/ali investitorja in/ali sponzorja. |
| 040, 070 in 100 | LISTINJENJA

  Člen 4(61) in (62) CRR. |
| 020,050, 080 in 110 | RELISTINJENJA

  Člen 4(63) CRR. |
| 030–050 | ORIGINATOR

  Člen 4(13) CRR. |
| 060–080 | INVESTITOR

  Kreditna institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor. |
| 090–110 | SPONZOR

  Člen 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev. |
| 120–210 | RAZČLENITEV SKUPNE VSOTE TEHTANIH NETO DOLGIH IN NETO KRATKIH POZICIJ GLEDE NA OSNOVNO VRSTO

  Zadnji stavek člena 337(4) CRR.
  Pri razčlenitvi osnovnih sredstev se upošteva razvrstitev, ki se uporablja v predlogi SEC Details (stolpec ‚Vrsta‘):








  — | – | 1 | – | Hipoteke na stanovanjske nepremičnine, |
| — | – | 2 | – | Hipoteke na poslovne nepremičnine, |
| — | – | 3 | – | Terjatve iz naslova poslovanja s kreditnimi karticami, |
| — | – | 4 | – | Zakup, |
| — | – | 5 | – | Posojila podjetjem ali MSP (obravnavana kot podjetja), |
| — | – | 6 | – | Potrošniška posojila, |
| — | – | 7 | – | Terjatve do kupcev, |
| — | – | 8 | – | Druga sredstva, |
| — | – | 9 | – | Krite obveznice, |
| — | – | 10 | – | Druge obveznosti. |

Vrstice

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

Skupni znesek neporavnanih listinjenj (v trgovalni knjigi), ki ga sporoči institucija v vlogi originatorja in/ali investitorja in/ali sponzorja.

040, 070 in 100

LISTINJENJA

Člen 4(61) in (62) CRR.

020,050, 080 in 110

RELISTINJENJA

Člen 4(63) CRR.

030–050

ORIGINATOR

Člen 4(13) CRR.

060–080

INVESTITOR

Kreditna institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.

090–110

SPONZOR

Člen 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.

120–210

RAZČLENITEV SKUPNE VSOTE TEHTANIH NETO DOLGIH IN NETO KRATKIH POZICIJ GLEDE NA OSNOVNO VRSTO

Zadnji stavek člena 337(4) CRR.

Pri razčlenitvi osnovnih sredstev se upošteva razvrstitev, ki se uporablja v predlogi SEC Details (stolpec ‚Vrsta‘):

—

–

1

–

Hipoteke na stanovanjske nepremičnine,

—

–

2

–

Hipoteke na poslovne nepremičnine,

—

–

3

–

Terjatve iz naslova poslovanja s kreditnimi karticami,

—

–

4

–

Zakup,

—

–

5

–

Posojila podjetjem ali MSP (obravnavana kot podjetja),

—

–

6

–

Potrošniška posojila,

—

–

7

–

Terjatve do kupcev,

—

–

8

–

Druga sredstva,

—

–

9

–

Krite obveznice,

—

–

10

–

Druge obveznosti.

Pri vsakem listinjenju institucija obravnava najpomembnejšo vrsto, če je skupina sestavljena iz različnih vrst sredstev.

5.3   C 20.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO (MKR SA CTP)

5.3.1   Splošne opombe

| 145. | V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah CTP (vključno z listinjenji, kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi n-tega neplačila in drugimi pozicijami CTP, vključenimi v skladu s členom 338(3)) in ustreznih kapitalskih zahtevah v okviru standardiziranega pristopa. |
| --- | --- |

145.

V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah CTP (vključno z listinjenji, kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi n-tega neplačila in drugimi pozicijami CTP, vključenimi v skladu s členom 338(3)) in ustreznih kapitalskih zahtevah v okviru standardiziranega pristopa.

| 146. | Predloga MKR SA CTP določa kapitalske zahteve le za posebno tveganje pozicij, dodeljenih trgovalnemu portfelju s korelacijo v skladu s členom 335 v povezavi s členom 338(2) in (3) CRR. Če so pozicije CTP trgovalne knjige varovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se uporabljata člena 346 in 347 CRR. Za vse pozicije CTP trgovalne knjige se uporablja le ena predloga, ne glede na dejstvo, ali institucija uporablja standardizirani pristop ali pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen za določanje uteži tveganja za vsako pozicijo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 CRR. O kapitalskih zahtevah splošnega tveganja teh pozicij se poroča v predlogi MKR SA TDI ali MKR IM. |
| --- | --- |

146.

Predloga MKR SA CTP določa kapitalske zahteve le za posebno tveganje pozicij, dodeljenih trgovalnemu portfelju s korelacijo v skladu s členom 335 v povezavi s členom 338(2) in (3) CRR. Če so pozicije CTP trgovalne knjige varovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se uporabljata člena 346 in 347 CRR. Za vse pozicije CTP trgovalne knjige se uporablja le ena predloga, ne glede na dejstvo, ali institucija uporablja standardizirani pristop ali pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen za določanje uteži tveganja za vsako pozicijo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 CRR. O kapitalskih zahtevah splošnega tveganja teh pozicij se poroča v predlogi MKR SA TDI ali MKR IM.

| 147. | Ta struktura predloge ločuje pozicije v listinjenju, kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila in druge pozicije CTP. Zato se pozicije v listinjenju vedno poročajo v vrsticah 030, 060 ali 090 (odvisno od vloge institucije v listinjenju). Kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se vedno poročajo v vrstici 110. ‚Druge pozicije CTP‘ niso pozicije v listinjenju ali kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila (glej opredelitev v členu 338(3) CRR), ampak so izrecno ‚povezane‘ (zaradi namena varovanja) z eno od teh dveh pozicij. Zato so dodeljene v okviru podnaslova ‚listinjenje‘ ali ‚kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi n-tega neplačila‘. |
| --- | --- |

147.

Ta struktura predloge ločuje pozicije v listinjenju, kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila in druge pozicije CTP. Zato se pozicije v listinjenju vedno poročajo v vrsticah 030, 060 ali 090 (odvisno od vloge institucije v listinjenju). Kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se vedno poročajo v vrstici 110. ‚Druge pozicije CTP‘ niso pozicije v listinjenju ali kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila (glej opredelitev v členu 338(3) CRR), ampak so izrecno ‚povezane‘ (zaradi namena varovanja) z eno od teh dveh pozicij. Zato so dodeljene v okviru podnaslova ‚listinjenje‘ ali ‚kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi n-tega neplačila‘.

| 148. | Pozicije, ki prejmejo utež tveganja 1 250 %, se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (glej 243(1)(b), 244(1)(b) in 258 CRR). V tem primeru je treba te pozicije sporočiti v vrstici 460 predloge CA1. |
| --- | --- |

148.

Pozicije, ki prejmejo utež tveganja 1 250 %, se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (glej 243(1)(b), 244(1)(b) in 258 CRR). V tem primeru je treba te pozicije sporočiti v vrstici 460 predloge CA1.

5.3.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–020 | VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 102 in člen 105(1) CRR v povezavi s pozicijami, dodeljenimi trgovalnemu portfelju s korelacijo v skladu s členom 338(2) in (3) CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR. |
| 030–040 | (–) POZICIJE, ODBITE OD KAPITALA (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 258 CRR. |
| 050–060 | NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR. |
| 070–400 | RAZČLENITEV NETO POZICIJ V SKLADU Z UTEŽMI TVEGANJA (SA IN IRB)

  Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR. |
| 160 in 330 | DRUGO

  Druge uteži tveganja, ki niso izrecno navedene v prejšnjih stolpcih.
  Za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila le tisti, ki niso zunanje ocenjeni. Zunanje ocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se poročajo v predlogi MKR SA TDI (vrstica 321) ali pa, če so vključeni v CTP, se dodelijo stolpcu ustrezne uteži tveganja. |
| 170–180 in 360–370 | 1 250 %

  Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR. |
| 190–200 in 340–350 | METODA NADZORNIŠKE FORMULE

  Člen 337(2) CRR v povezavi s členom 262 CRR. |
| 210/380 | VPOGLED

  Standardizirani pristop: člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR. Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).
  Pristop IRB: člen 263(2) in (3) CRR. Predčasna odplačila so opisana v členih 265(1) in 256(5) CRR. |
| 220–230 in 390–400 | PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA

  Člen 259(3) in (4) CRR. |
| 410–420 | PRED UVEDBO OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE

  Člen 338 brez upoštevanja diskrecijske pravice iz člena 335 CRR. |
| 430–440 | PO UVEDBI OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE

  Člen 338 ob upoštevanju diskrecijske pravice iz člena 335 CRR. |
| 450 | SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE

  Kapitalska zahteva se določi kot večja izmed (i) zahteve za posebno tveganje, ki bi se uporabila le za neto dolge pozicije (stolpec 430), ali (ii) zahteve za posebno tveganje, ki bi se uporabila le za neto kratke pozicije (stolpec 440). |

Stolpci

010–020

VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Člen 102 in člen 105(1) CRR v povezavi s pozicijami, dodeljenimi trgovalnemu portfelju s korelacijo v skladu s členom 338(2) in (3) CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR.

030–040

(–) POZICIJE, ODBITE OD KAPITALA (DOLGE IN KRATKE)

Člen 258 CRR.

050–060

NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR.

070–400

RAZČLENITEV NETO POZICIJ V SKLADU Z UTEŽMI TVEGANJA (SA IN IRB)

Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR.

160 in 330

DRUGO

Druge uteži tveganja, ki niso izrecno navedene v prejšnjih stolpcih.

Za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila le tisti, ki niso zunanje ocenjeni. Zunanje ocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se poročajo v predlogi MKR SA TDI (vrstica 321) ali pa, če so vključeni v CTP, se dodelijo stolpcu ustrezne uteži tveganja.

170–180 in 360–370

1 250 %

Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR.

190–200 in 340–350

METODA NADZORNIŠKE FORMULE

Člen 337(2) CRR v povezavi s členom 262 CRR.

210/380

VPOGLED

Standardizirani pristop: člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR. Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).

Pristop IRB: člen 263(2) in (3) CRR. Predčasna odplačila so opisana v členih 265(1) in 256(5) CRR.

220–230 in 390–400

PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA

Člen 259(3) in (4) CRR.

410–420

PRED UVEDBO OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE

Člen 338 brez upoštevanja diskrecijske pravice iz člena 335 CRR.

430–440

PO UVEDBI OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE

Člen 338 ob upoštevanju diskrecijske pravice iz člena 335 CRR.

450

SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE

Kapitalska zahteva se določi kot večja izmed (i) zahteve za posebno tveganje, ki bi se uporabila le za neto dolge pozicije (stolpec 430), ali (ii) zahteve za posebno tveganje, ki bi se uporabila le za neto kratke pozicije (stolpec 440).

| Vrstice |
| --- |
| 010 | SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

  Skupni znesek neporavnanih pozicij (v trgovalnem portfelju s korelacijo), ki ga sporoči institucija v vlogi originatorja, investitorja ali sponzorja. |
| 020–040 | ORIGINATOR

  Člen 4(13) CRR. |
| 050–070 | INVESTITOR

  Kreditna institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor. |
| 080–100 | SPONZOR

  Člen 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev. |
| 030, 060 in 090 | LISTINJENJA

  Trgovalni portfelj s korelacijo zajema listinjenja, kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila in morebitne druge pozicije varovanja, ki izpolnjujejo merila iz člena 338(2) in (3) CRR.
  Izvedeni finančni instrumenti za izpostavljenosti v listinjenju, ki zagotavljajo sorazmeren delež, in pozicije, ki varujejo pozicije CTP, so vključeni v vrstico ‚Druge pozicije CTP‘. |
| 110 | KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI NA PODLAGI N-TEGA NEPLAČILA

  Tu se poročajo kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, ki so zavarovani s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi n-tega neplačila v skladu s členom 347 CRR.
  Originator, investitor in sponzor pozicije ne ustrezajo kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila. Zato za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila ni mogoče zagotoviti razčlenitve kot za pozicije v listinjenju.. |
| 040,070, 100 in 120 | DRUGE POZICIJE CTP

  Pozicije v:






  — | izvedenih finančnih instrumentih za izpostavljenosti v listinjenju, ki zagotavljajo sorazmeren delež, in pozicije, ki varujejo pozicije CTP, so vključeni v vrstico ‚Druge pozicije CTP‘, |

Vrstice

010

SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI

Skupni znesek neporavnanih pozicij (v trgovalnem portfelju s korelacijo), ki ga sporoči institucija v vlogi originatorja, investitorja ali sponzorja.

020–040

ORIGINATOR

Člen 4(13) CRR.

050–070

INVESTITOR

Kreditna institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.

080–100

SPONZOR

Člen 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.

030, 060 in 090

LISTINJENJA

Trgovalni portfelj s korelacijo zajema listinjenja, kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila in morebitne druge pozicije varovanja, ki izpolnjujejo merila iz člena 338(2) in (3) CRR.

Izvedeni finančni instrumenti za izpostavljenosti v listinjenju, ki zagotavljajo sorazmeren delež, in pozicije, ki varujejo pozicije CTP, so vključeni v vrstico ‚Druge pozicije CTP‘.

110

KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI NA PODLAGI N-TEGA NEPLAČILA

Tu se poročajo kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, ki so zavarovani s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi n-tega neplačila v skladu s členom 347 CRR.

Originator, investitor in sponzor pozicije ne ustrezajo kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila. Zato za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila ni mogoče zagotoviti razčlenitve kot za pozicije v listinjenju..

040,070, 100 in 120

DRUGE POZICIJE CTP

Pozicije v:

—

izvedenih finančnih instrumentih za izpostavljenosti v listinjenju, ki zagotavljajo sorazmeren delež, in pozicije, ki varujejo pozicije CTP, so vključeni v vrstico ‚Druge pozicije CTP‘,

| — | pozicijah CTP, ki so zavarovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti v skladu s členom 346 CRR, |
| --- | --- |

—

pozicijah CTP, ki so zavarovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti v skladu s členom 346 CRR,

| — | drugih pozicijah, ki izpolnjujejo člen 338(3) CRR, |
| --- | --- |

—

drugih pozicijah, ki izpolnjujejo člen 338(3) CRR,

so vključene.

5.4   C 21.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V LASTNIŠKIH FINANČNIH INSTRUMENTIH (MKR SA EQU)

5.4.1   Splošne opombe

| 149. | V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah in ustreznih kapitalskih zahtevah za pozicijsko tveganje v lastniškem kapitalu v trgovalni knjigi, obravnavano v okviru standardiziranega pristopa. |
| --- | --- |

149.

V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah in ustreznih kapitalskih zahtevah za pozicijsko tveganje v lastniškem kapitalu v trgovalni knjigi, obravnavano v okviru standardiziranega pristopa.

| 150. | Predlogo je treba izpolniti ločeno za ‚Skupaj‘ s statičnim, vnaprej določenim seznamom naslednjih trgov: Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Danska, Egipt, Madžarska, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Poljska, Romunija, Švedska, Združeno kraljestvo, Albanija, Japonska, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ruska federacija, Srbija, Švica, Turčija, Ukrajina, Združene države Amerike, euroobmočje, vključno s še eno predlogo za vse druge trge. Za namen te zahteve glede poročanja se izraz ‚trg‘ razume kot ‚država‘. |
| --- | --- |

150.

Predlogo je treba izpolniti ločeno za ‚Skupaj‘ s statičnim, vnaprej določenim seznamom naslednjih trgov: Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Danska, Egipt, Madžarska, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Poljska, Romunija, Švedska, Združeno kraljestvo, Albanija, Japonska, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ruska federacija, Srbija, Švica, Turčija, Ukrajina, Združene države Amerike, euroobmočje, vključno s še eno predlogo za vse druge trge. Za namen te zahteve glede poročanja se izraz ‚trg‘ razume kot ‚država‘.

5.4.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–020 | VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 102 in člen 105(1) CRR. To so bruto pozicije, ki niso pobotane z instrumenti in ki ne zajemajo pozicij, ki so bile že prenesene na tretje osebe ali so se te zavezale k njihovemu odkupu (drugi stavek člena 345 CRR). |
| 030–040 | NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Členi 327, 329, 332, 341 in 345 CRR. |
| 050 | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

  Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo. Kapitalsko zahtevo je treba izračunati za vsak nacionalni trg ločeno. |
| 060 | KAPITALSKE ZAHTEVE

  Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR. |
| 070 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5. |

Stolpci

010–020

VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Člen 102 in člen 105(1) CRR. To so bruto pozicije, ki niso pobotane z instrumenti in ki ne zajemajo pozicij, ki so bile že prenesene na tretje osebe ali so se te zavezale k njihovemu odkupu (drugi stavek člena 345 CRR).

030–040

NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Členi 327, 329, 332, 341 in 345 CRR.

050

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo. Kapitalsko zahtevo je treba izračunati za vsak nacionalni trg ločeno.

060

KAPITALSKE ZAHTEVE

Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR.

070

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.

| Vrstice |
| --- |
| 010–130 | LASTNIŠKI INSTRUMENTI V TRGOVALNI KNJIGI

  Kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje v skladu s členom 92(3)(b)(i) CRR in oddelek 3 poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR. |
| 020–040 | SPLOŠNO TVEGANJE

  Pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet splošnega tveganja (člen 343 CRR), in ustrezne kapitalske zahteve v skladu z oddelkom 3 poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR.
  Obe razčlenitvi (021/022 in 030/040) sta razčlenitvi v zvezi z vsemi pozicijami, ki so predmet splošnega tveganja.
  V vrsticah 021 in 022 je treba navesti informacije o razčlenitvi po instrumentih. Le razčlenitev v vrsticah 030 in 040 se uporablja kot podlaga za izračun kapitalskih zahtev. |
| 021 | Izvedeni finančni instrumenti

  Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun kapitalskega tveganja pozicij v trgovalni knjigi, pri čemer se po potrebi upoštevata člena 329 in 332. |
| 022 | Druga sredstva in obveznosti

  Instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun kapitalskega tveganja pozicij v trgovalni knjigi. |
| 030 | Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa

  Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa, v skladu s členom 344(1) in (4) CRR. Te pozicije so predmet izključno splošnega tveganja, zato v skladu s tem ne smejo biti sporočene v vrstici 050. |
| 040 | Lastniški instrumenti, ki niso splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi

  Druge pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet posebnega tveganja, in ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 343 in členom 344(3) CRR. |
| 050 | POSEBNO TVEGANJE

  Pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet posebnega tveganja, in ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 342 in členom 344(4) CRR. |
| 080 | POSAMEZNI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V KNP

  V skladu s CRR te pozicije niso dodeljene izrecno obrestnemu tveganju ali kapitalskemu tveganju. Za namene poročanja se te pozicije poročajo v predlogi MKR SA EQU.
  Pozicije v KNP, če se kapitalske zahteve izračunajo v skladu s členom 348(1) CRR. Uporablja se, kadar pozicije v KNP ali osnovnih instrumentih niso obravnavane v skladu z metodami iz poglavja 5 naslova IV dela 3 (sklicevanje na ‚Uporaba notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev‘) CRR.
  Če je uporabljen posamezni pristop v skladu s prvim stavkom člena 348(1) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP. Če je uporabljen posamezni pristop v skladu z drugim stavkom člena 348(1) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, nižji izmed naslednjih dveh zneskov: 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP ali razlika med 40 % te neto pozicije in kapitalskimi zahtevami, ki izhajajo iz valutnega tveganja, povezanega s to izpostavljenostjo KNP.
  Če se uporabljajo posebne metode iz člena 350 CRR, se te pozicije sporočajo glede na osnovne naložbe. Te pozicije se zato poročajo v ustreznih vrsticah predloge MKR SA TDI ali MKR SA EQU. |
| 090–130 | DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

  Člen 329(2) in (3) CRR.
  Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun. |

Vrstice

010–130

LASTNIŠKI INSTRUMENTI V TRGOVALNI KNJIGI

Kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje v skladu s členom 92(3)(b)(i) CRR in oddelek 3 poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR.

020–040

SPLOŠNO TVEGANJE

Pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet splošnega tveganja (člen 343 CRR), in ustrezne kapitalske zahteve v skladu z oddelkom 3 poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR.

Obe razčlenitvi (021/022 in 030/040) sta razčlenitvi v zvezi z vsemi pozicijami, ki so predmet splošnega tveganja.

V vrsticah 021 in 022 je treba navesti informacije o razčlenitvi po instrumentih. Le razčlenitev v vrsticah 030 in 040 se uporablja kot podlaga za izračun kapitalskih zahtev.

021

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun kapitalskega tveganja pozicij v trgovalni knjigi, pri čemer se po potrebi upoštevata člena 329 in 332.

022

Druga sredstva in obveznosti

Instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun kapitalskega tveganja pozicij v trgovalni knjigi.

030

Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa

Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa, v skladu s členom 344(1) in (4) CRR. Te pozicije so predmet izključno splošnega tveganja, zato v skladu s tem ne smejo biti sporočene v vrstici 050.

040

Lastniški instrumenti, ki niso splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi

Druge pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet posebnega tveganja, in ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 343 in členom 344(3) CRR.

050

POSEBNO TVEGANJE

Pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet posebnega tveganja, in ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 342 in členom 344(4) CRR.

080

POSAMEZNI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V KNP

V skladu s CRR te pozicije niso dodeljene izrecno obrestnemu tveganju ali kapitalskemu tveganju. Za namene poročanja se te pozicije poročajo v predlogi MKR SA EQU.

Pozicije v KNP, če se kapitalske zahteve izračunajo v skladu s členom 348(1) CRR. Uporablja se, kadar pozicije v KNP ali osnovnih instrumentih niso obravnavane v skladu z metodami iz poglavja 5 naslova IV dela 3 (sklicevanje na ‚Uporaba notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev‘) CRR.

Če je uporabljen posamezni pristop v skladu s prvim stavkom člena 348(1) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP. Če je uporabljen posamezni pristop v skladu z drugim stavkom člena 348(1) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, nižji izmed naslednjih dveh zneskov: 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP ali razlika med 40 % te neto pozicije in kapitalskimi zahtevami, ki izhajajo iz valutnega tveganja, povezanega s to izpostavljenostjo KNP.

Če se uporabljajo posebne metode iz člena 350 CRR, se te pozicije sporočajo glede na osnovne naložbe. Te pozicije se zato poročajo v ustreznih vrsticah predloge MKR SA TDI ali MKR SA EQU.

090–130

DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

Člen 329(2) in (3) CRR.

Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.

5.5   C 22.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA VALUTNO TVEGANJE (MKR SA FX)

5.5.1   Splošne opombe

| 151. | Institucije poročajo informacije o pozicijah v vsaki valuti (vključena valuta poročanja) in ustreznih kapitalskih zahtevah za valuto, obravnavanih v okviru standardiziranega pristopa. Pozicija se izračuna za vsako valuto (vključno z eurom), zlato in pozicije v KNP. Vrstice 100 do 470 te predloge se poročajo tudi, če institucijam ni treba izračunati kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu s členom 351 CRR. |
| --- | --- |

151.

Institucije poročajo informacije o pozicijah v vsaki valuti (vključena valuta poročanja) in ustreznih kapitalskih zahtevah za valuto, obravnavanih v okviru standardiziranega pristopa. Pozicija se izračuna za vsako valuto (vključno z eurom), zlato in pozicije v KNP. Vrstice 100 do 470 te predloge se poročajo tudi, če institucijam ni treba izračunati kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu s členom 351 CRR.

| 152. | Pojasnjevalne postavke predloge se izpolnijo ločeno za vse valute držav članic Evropske unije in naslednje valute: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY in vse druge valute. |
| --- | --- |

152.

Pojasnjevalne postavke predloge se izpolnijo ločeno za vse valute držav članic Evropske unije in naslednje valute: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY in vse druge valute.

5.5.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 020–030 | VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Bruto pozicije zaradi sredstev, zneskov, ki se prejmejo, in podobnih postavk iz člena 352(1) CRR. V skladu s členom 352(2) in ob dovoljenju pristojnih organov se pozicije, prevzete za varovanje pred negativnim učinkom deviznega tečaja na njihove količnike v skladu s členom 92(1), in pozicije, povezane s postavkami, ki so pri izračunu kapitala že odbite, ne poročajo. |
| 040–050 | NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Člen 352(3) in (4), prvi in drugi stavek, ter člen 353 CRR.
  Neto pozicije se izračunajo za vsako valuto, zato lahko hkrati obstajajo dolge in kratke pozicije. |
| 060–080 | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

  Člen 352(4), tretji stavek, ter člena 353 in 354 CRR. |
| 060–070 | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE (DOLGE IN KRATKE)

  Dolge in kratke neto pozicije za vsako valuto se izračunajo z odštetjem vsote kratkih pozicij od vsote dolgih pozicij.
  Prištejejo se dolge neto pozicije za vsako dejavnost v valuti, da se dobi dolga neto pozicija v tej valuti.
  Prištejejo se kratke neto pozicije za vsako dejavnost v valuti, da se dobi kratka neto pozicija v tej valuti.
  Neizravnane pozicije se prištejejo pozicijam, ki so predmet kapitalskih zahtev za druge valute (vrstica 030) v stolpcu (060) ali (070), odvisno od njihove kratke ali dolge ureditve. |
| 080 | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE (IZRAVNANE)

  Izravnane pozicije za tesno korelirane valute. |
| | KAPITALSKA ZAHTEVA ZA TVEGANJE (%)

  Kot je opredeljeno v členih 351 in 354, kapitalske zahteve za tveganje v odstotku. |
| 090 | KAPITALSKE ZAHTEVE

  Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 3 naslova IV dela 3 CRR. |
| 100 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5. |

Stolpci

020–030

VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Bruto pozicije zaradi sredstev, zneskov, ki se prejmejo, in podobnih postavk iz člena 352(1) CRR. V skladu s členom 352(2) in ob dovoljenju pristojnih organov se pozicije, prevzete za varovanje pred negativnim učinkom deviznega tečaja na njihove količnike v skladu s členom 92(1), in pozicije, povezane s postavkami, ki so pri izračunu kapitala že odbite, ne poročajo.

040–050

NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Člen 352(3) in (4), prvi in drugi stavek, ter člen 353 CRR.

Neto pozicije se izračunajo za vsako valuto, zato lahko hkrati obstajajo dolge in kratke pozicije.

060–080

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

Člen 352(4), tretji stavek, ter člena 353 in 354 CRR.

060–070

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE (DOLGE IN KRATKE)

Dolge in kratke neto pozicije za vsako valuto se izračunajo z odštetjem vsote kratkih pozicij od vsote dolgih pozicij.

Prištejejo se dolge neto pozicije za vsako dejavnost v valuti, da se dobi dolga neto pozicija v tej valuti.

Prištejejo se kratke neto pozicije za vsako dejavnost v valuti, da se dobi kratka neto pozicija v tej valuti.

Neizravnane pozicije se prištejejo pozicijam, ki so predmet kapitalskih zahtev za druge valute (vrstica 030) v stolpcu (060) ali (070), odvisno od njihove kratke ali dolge ureditve.

080

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE (IZRAVNANE)

Izravnane pozicije za tesno korelirane valute.

KAPITALSKA ZAHTEVA ZA TVEGANJE (%)

Kot je opredeljeno v členih 351 in 354, kapitalske zahteve za tveganje v odstotku.

090

KAPITALSKE ZAHTEVE

Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 3 naslova IV dela 3 CRR.

100

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | SKUPAJ POZICIJE V VALUTAH, O KATERIH SE NE POROČA

  Pozicije v valutah, o katerih se ne poroča, in njihove ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 92(3)(c)(i) ter členom 352(2) in (4) CRR (za pretvorbo v valuto poročanja). |
| 020 | TESNO KORELIRANE VALUTE

  Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute iz člena 354 CRR. |
| 030 | VSE DRUGE VALUTE (vključno s pozicijami v KNP v tujih valutah, obravnavanimi kot druge valute)

  Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute, ki so predmet splošnega postopka, iz člena 351 ter člena 352(2) in (4) CRR.
  Poročanje o KNP, obravnavanih kot ločene valute, v skladu s členom 353 CRR
  Na voljo sta dve različni obravnavi KNP, obravnavanih kot ločene valute za izračun kapitalskih zahtev:






  1. | spremenjena zlata metoda, če smer naložbe KNP ni na voljo (ti KNP se dodajo skupni neto poziciji institucije v tuji valuti); |

Vrstice

010

SKUPAJ POZICIJE V VALUTAH, O KATERIH SE NE POROČA

Pozicije v valutah, o katerih se ne poroča, in njihove ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 92(3)(c)(i) ter členom 352(2) in (4) CRR (za pretvorbo v valuto poročanja).

020

TESNO KORELIRANE VALUTE

Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute iz člena 354 CRR.

030

VSE DRUGE VALUTE (vključno s pozicijami v KNP v tujih valutah, obravnavanimi kot druge valute)

Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute, ki so predmet splošnega postopka, iz člena 351 ter člena 352(2) in (4) CRR.

Poročanje o KNP, obravnavanih kot ločene valute, v skladu s členom 353 CRR

Na voljo sta dve različni obravnavi KNP, obravnavanih kot ločene valute za izračun kapitalskih zahtev:

1.

spremenjena zlata metoda, če smer naložbe KNP ni na voljo (ti KNP se dodajo skupni neto poziciji institucije v tuji valuti);

| 2. | če je smer naložbe KNP na voljo, se KNP dodajo skupni odprti poziciji v tuji valuti (dolga ali kratka, odvisno od smeri KNP). |
| --- | --- |

2.

če je smer naložbe KNP na voljo, se KNP dodajo skupni odprti poziciji v tuji valuti (dolga ali kratka, odvisno od smeri KNP).

Pri poročanju o KNP se v skladu s tem upošteva izračun kapitalskih zahtev.

040

ZLATO

Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute, ki so predmet splošnega postopka, iz člena 351 ter člena 352(2) in (4) CRR.

050–090

DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

Člen 352(5) in (6) CRR.

Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.

100–120

Razčlenitev skupnih pozicij (vključena valuta poročanja) glede na vrste izpostavljenosti

Skupne pozicije se razčlenijo glede na izvedene finančne instrumente, druga sredstva in obveznosti ter zunajbilančne postavke.

100

Druga sredstva in obveznosti razen zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov

Pozicije, ki niso vključene v vrstico 110 ali 120, se vključijo v to vrstico.

110

Zunajbilančne postavke

Postavke, vključene v Prilogo I k CRR, razen postavk, vključenih kot posli financiranja z vrednostnimi papirji in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov.

120

Izvedeni finančni instrumenti

Pozicije, vrednotene v skladu s členom 352 CRR.

130–480

POJASNJEVALNE POSTAVKE: VALUTNE POZICIJE

Pojasnjevalne postavke predloge se izpolnijo ločeno za vse valute držav članic Evropske unije in naslednje valute: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY in vse druge valute.

5.6   C 23.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA BLAGO (MKR SA COM)

5.6.1   Splošne opombe

| 153. | V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah v blagu in ustreznih kapitalskih zahtevah, obravnavanih v okviru standardiziranega pristopa. |
| --- | --- |

153.

V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah v blagu in ustreznih kapitalskih zahtevah, obravnavanih v okviru standardiziranega pristopa.

5.6.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010–020 | VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Bruto dolge/kratke pozicije, ki so obravnavane kot pozicije v enakem blagu, v skladu s členom 357(1) in (4) CRR (glej tudi člen 359(1) CRR). |
| 030–040 | NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

  Kot je opredeljeno v členu 357(3) CRR. |
| 050 | POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

  Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 4 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo. |
| 060 | KAPITALSKE ZAHTEVE

  Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 4 naslova IV dela 3 CRR. |
| 070 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5. |

Stolpci

010–020

VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Bruto dolge/kratke pozicije, ki so obravnavane kot pozicije v enakem blagu, v skladu s členom 357(1) in (4) CRR (glej tudi člen 359(1) CRR).

030–040

NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)

Kot je opredeljeno v členu 357(3) CRR.

050

POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE

Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 4 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo.

060

KAPITALSKE ZAHTEVE

Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 4 naslova IV dela 3 CRR.

070

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | SKUPAJ POZICIJE V BLAGU

  Pozicije v blagu in njihove ustrezne kapitalske zahteve za tržno tveganje v skladu s členom 92(3)(c)(iii) CRR ter poglavjem 4 naslova IV dela 3 CRR. |
| 020 – 060 | POZICIJE GLEDE NA KATEGORIJO BLAGA

  Za namene poročanja se blago združi v štiri glavne skupine blaga iz razpredelnice 2 člena 361 CRR. |
| 070 | PRISTOP LESTVICE ZAPADLOSTI

  Pozicije v blagu, ki so predmet pristopa lestvice zapadlosti iz člena 359 CRR. |
| 080 | RAZŠIRJENI PRISTOP LESTVICE ZAPADLOSTI

  Pozicije v blagu, ki so predmet razširjenega pristopa lestvice zapadlosti iz člena 361 CRR. |
| 090 | POENOSTAVLJENI PRISTOP

  Pozicije v blagu, ki so predmet pristopa lestvice zapadlosti iz člena 360 CRR. |
| 100–140 | DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

  Člen 358(4) CRR.
  Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun. |

Vrstice

010

SKUPAJ POZICIJE V BLAGU

Pozicije v blagu in njihove ustrezne kapitalske zahteve za tržno tveganje v skladu s členom 92(3)(c)(iii) CRR ter poglavjem 4 naslova IV dela 3 CRR.

020 – 060

POZICIJE GLEDE NA KATEGORIJO BLAGA

Za namene poročanja se blago združi v štiri glavne skupine blaga iz razpredelnice 2 člena 361 CRR.

070

PRISTOP LESTVICE ZAPADLOSTI

Pozicije v blagu, ki so predmet pristopa lestvice zapadlosti iz člena 359 CRR.

080

RAZŠIRJENI PRISTOP LESTVICE ZAPADLOSTI

Pozicije v blagu, ki so predmet razširjenega pristopa lestvice zapadlosti iz člena 361 CRR.

090

POENOSTAVLJENI PRISTOP

Pozicije v blagu, ki so predmet pristopa lestvice zapadlosti iz člena 360 CRR.

100–140

DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)

Člen 358(4) CRR.

Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.

5.7   C 24.00 – NOTRANJI MODELI ZA TRŽNA TVEGANJA (MKR IM)

5.7.1   Splošne opombe

| 154. | Ta predloga vsebuje razčlenitev zneskov tvegane vrednosti (VaR) in stresne tvegane vrednosti (sVaR) glede na različna tržna tveganja (dolžniški instrument, lastniški instrument, tuja valuta, blago) in druge informacije, pomembne za izračun kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

154.

Ta predloga vsebuje razčlenitev zneskov tvegane vrednosti (VaR) in stresne tvegane vrednosti (sVaR) glede na različna tržna tveganja (dolžniški instrument, lastniški instrument, tuja valuta, blago) in druge informacije, pomembne za izračun kapitalskih zahtev.

| 155. | Običajno je poročanje odvisno od strukture modela institucij, tj. ali zneske za splošno in posebno tveganje sporočajo ločeno ali skupaj. To velja tudi za razčlenitev tvegane vrednosti/stresne tvegane vrednosti v kategorije tveganja (obrestno tveganje, tveganje v lastniških finančnih instrumentih, valutno tveganje in tveganje spremembe cen blaga). Institucija lahko odstopi od sporočanja navedenih razčlenitev, če dokaže, da bi bilo sporočanje teh zneskov pretirano obremenjujoče. |
| --- | --- |

155.

Običajno je poročanje odvisno od strukture modela institucij, tj. ali zneske za splošno in posebno tveganje sporočajo ločeno ali skupaj. To velja tudi za razčlenitev tvegane vrednosti/stresne tvegane vrednosti v kategorije tveganja (obrestno tveganje, tveganje v lastniških finančnih instrumentih, valutno tveganje in tveganje spremembe cen blaga). Institucija lahko odstopi od sporočanja navedenih razčlenitev, če dokaže, da bi bilo sporočanje teh zneskov pretirano obremenjujoče.

5.7.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 030–040 | VaR

  Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene z določeno verjetnostjo v opredeljenem časovnem obdobju. |
| 030 | Multiplikacijski faktor (mc) × povprečje za VaR za preteklih 60 delovnih dni (VaRavg)

  Člen 364(1)(a)(ii) in člen 365(1) CRR. |
| 040 | VaR prejšnjega dne (VaRt–1)

  Člen 364(1)(a)(i) in člen 365(1) CRR. |
| 050–060 | SVaR

  Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene z določeno verjetnostjo v opredeljenem časovnem obdobju, pri čemer se pridobi z uporabo vhodnih podatkov, umerjenih na pretekle podatke iz neprekinjenega 12-mesečnega obdobja finančnega stresa, ki zadeva portfelj institucije. |
| 050 | Multiplikacijski faktor (ms) × povprečje za SVaR za preteklih 60 delovnih dni (SVaRavg)

  Člen 364(1)(b)(ii) in člen 365(1) CRR. |
| 060 | Zadnji razpoložljivi SVaR (SVaRt-1)

  Člen 364(1)(b)(i) in člen 365(1) CRR. |
| 070–080 | KAPITALSKA ZAHTEVA ZA PRESEŽNO TVEGANJE NEPLAČILA IN MIGRACIJE

  Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene, povezane s tveganji neplačila in migracije, izračunanimi v skladu s členom 364(2)(b) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR. |
| 070 | Povprečna vrednost 12-ih tednov

  Člen 364(2)(b)(ii) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR. |
| 080 | Zadnja vrednost

  Člen 364(2)(b)(i) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR. |
| 090–110 | KAPITALSKA ZAHTEVA ZA VSA CENOVNA TVEGANJA V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO |
| 090 | MINIMALNA KAPITALSKA ZAHTEVA

  Člen 364(3)(c) CRR
  = 8 % kapitalske zahteve, ki bi se izračunala v skladu s členom 338(1) CRR za vse pozicije v kapitalski zahtevi ‚za vsa cenovna tveganja‘. |
| 100–110 | POVPREČNA VREDNOST 12-IH TEDNOV IN ZADNJA VREDNOST

  Člen 364(3)(b). |
| 110 | ZADNJA VREDNOST

  Člen 364(3)(a). |
| 120 | KAPITALSKA ZAHTEVA

  Iz člena 364 CRR o vseh dejavnikih tveganja ob upoštevanju učinka korelacije, če je to ustrezno, s presežnim tveganjem neplačila in migracije ter vsemi cenovnimi tveganji za CTP, vendar brez kapitalskih zahtev listinjenja za listinjenje in kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi n-tega neplačila v skladu s členom 364(2) CRR. |
| 130 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5. |
| 140 | Število preseganj v zadnjih 250 delovnih dneh

  Člen 366 CRR. |
| 150–160 | Multiplikacijski faktor VaR (mc) in multiplikacijski faktor SVaR (ms)

  Člen 366 CRR. |
| 170–180 | PREDVIDENA ZAHTEVA ZA SPODNJI PRAG TRGOVALNEGA POTFELJA S KORELACIJO – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE PO UPORABI OMEJITVE

  Pri sporočenih zneskih, ki se uporabljajo kot podlaga za izračun kapitalske zahteve za spodnji prag za vsa cenovna tveganja v skladu s členom 364(3)(c) CRR, se upošteva diskrecijska pravica iz člena 335 CRR, ki določa, da lahko institucija omeji produkt uteži in neto pozicije na raven največje možne izgube, povezane s tveganjem neplačila. |

Stolpci

030–040

VaR

Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene z določeno verjetnostjo v opredeljenem časovnem obdobju.

030

Multiplikacijski faktor (mc) × povprečje za VaR za preteklih 60 delovnih dni (VaRavg)

Člen 364(1)(a)(ii) in člen 365(1) CRR.

040

VaR prejšnjega dne (VaRt–1)

Člen 364(1)(a)(i) in člen 365(1) CRR.

050–060

SVaR

Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene z določeno verjetnostjo v opredeljenem časovnem obdobju, pri čemer se pridobi z uporabo vhodnih podatkov, umerjenih na pretekle podatke iz neprekinjenega 12-mesečnega obdobja finančnega stresa, ki zadeva portfelj institucije.

050

Multiplikacijski faktor (ms) × povprečje za SVaR za preteklih 60 delovnih dni (SVaRavg)

Člen 364(1)(b)(ii) in člen 365(1) CRR.

060

Zadnji razpoložljivi SVaR (SVaRt-1)

Člen 364(1)(b)(i) in člen 365(1) CRR.

070–080

KAPITALSKA ZAHTEVA ZA PRESEŽNO TVEGANJE NEPLAČILA IN MIGRACIJE

Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene, povezane s tveganji neplačila in migracije, izračunanimi v skladu s členom 364(2)(b) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR.

070

Povprečna vrednost 12-ih tednov

Člen 364(2)(b)(ii) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR.

080

Zadnja vrednost

Člen 364(2)(b)(i) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR.

090–110

KAPITALSKA ZAHTEVA ZA VSA CENOVNA TVEGANJA V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO

090

MINIMALNA KAPITALSKA ZAHTEVA

Člen 364(3)(c) CRR

= 8 % kapitalske zahteve, ki bi se izračunala v skladu s členom 338(1) CRR za vse pozicije v kapitalski zahtevi ‚za vsa cenovna tveganja‘.

100–110

POVPREČNA VREDNOST 12-IH TEDNOV IN ZADNJA VREDNOST

Člen 364(3)(b).

110

ZADNJA VREDNOST

Člen 364(3)(a).

120

KAPITALSKA ZAHTEVA

Iz člena 364 CRR o vseh dejavnikih tveganja ob upoštevanju učinka korelacije, če je to ustrezno, s presežnim tveganjem neplačila in migracije ter vsemi cenovnimi tveganji za CTP, vendar brez kapitalskih zahtev listinjenja za listinjenje in kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi n-tega neplačila v skladu s členom 364(2) CRR.

130

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.

140

Število preseganj v zadnjih 250 delovnih dneh

Člen 366 CRR.

150–160

Multiplikacijski faktor VaR (mc) in multiplikacijski faktor SVaR (ms)

Člen 366 CRR.

170–180

PREDVIDENA ZAHTEVA ZA SPODNJI PRAG TRGOVALNEGA POTFELJA S KORELACIJO – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE PO UPORABI OMEJITVE

Pri sporočenih zneskih, ki se uporabljajo kot podlaga za izračun kapitalske zahteve za spodnji prag za vsa cenovna tveganja v skladu s členom 364(3)(c) CRR, se upošteva diskrecijska pravica iz člena 335 CRR, ki določa, da lahko institucija omeji produkt uteži in neto pozicije na raven največje možne izgube, povezane s tveganjem neplačila.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | SKUPAJ POZICIJE

  Ustreza delu pozicijskega in valutnega tveganja ter tveganja spremembe cen blaga iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji tveganja iz člena 367(2) CRR.
  Pri stolpcih 030 do 060 (tvegana vrednost in stresna tvegana vrednost) zneski v vrstici s skupno vrednostjo niso enakovredni razčlenitvi zneskov za tvegano vrednost/stresno tvegano vrednost zadevnih komponent tveganja. Zato so razčlenitve pojasnjevalne postavke. |
| 020 | DOLŽNIŠKI INSTRUMENTI, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI

  Ustreza delu pozicijskega tveganja iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji obrestnega tveganja iz člena 367(2) CRR. |
| 030 | TDI – SPLOŠNO TVEGANJE

  Splošno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR. |
| 040 | TDI – POSEBNO TVEGANJE

  Posebno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR. |
| 050 | LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI

  Ustreza delu pozicijskega tveganja iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji tveganja v lastniških finančnih instrumentih iz člena 367(2) CRR. |
| 060 | LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI – SPLOŠNO TVEGANJE

  Splošno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR. |
| 070 | LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI – POSEBNO TVEGANJE

  Posebno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR. |
| 080 | VALUTNO TVEGANJE

  Člena 363(1) in 367(2) CRR |
| 090 | TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

  Člena 363(1) in 367(2) CRR |
| 100 | SKUPNA VREDNOST SPLOŠNEGA TVEGANJA

  Tržno tveganje, ki ga povzročajo splošna tržna gibanja dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, lastniških finančnih instrumentov, valut in blaga. Tvegana vrednost za splošno tveganje vseh faktorjev tveganja (po potrebi ob upoštevanju učinkov korelacije). |
| 110 | SKUPNA VREDNOST POSEBNEGA TVEGANJA

  Posebno tveganje dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in lastniških finančnih instrumentov. Tvegana vrednost za posebno tveganje lastniških finančnih instrumentov in dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v trgovalni knjigi (po potrebi ob upoštevanju učinkov korelacije). |

Vrstice

010

SKUPAJ POZICIJE

Ustreza delu pozicijskega in valutnega tveganja ter tveganja spremembe cen blaga iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji tveganja iz člena 367(2) CRR.

Pri stolpcih 030 do 060 (tvegana vrednost in stresna tvegana vrednost) zneski v vrstici s skupno vrednostjo niso enakovredni razčlenitvi zneskov za tvegano vrednost/stresno tvegano vrednost zadevnih komponent tveganja. Zato so razčlenitve pojasnjevalne postavke.

020

DOLŽNIŠKI INSTRUMENTI, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI

Ustreza delu pozicijskega tveganja iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji obrestnega tveganja iz člena 367(2) CRR.

030

TDI – SPLOŠNO TVEGANJE

Splošno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.

040

TDI – POSEBNO TVEGANJE

Posebno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.

050

LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI

Ustreza delu pozicijskega tveganja iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji tveganja v lastniških finančnih instrumentih iz člena 367(2) CRR.

060

LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI – SPLOŠNO TVEGANJE

Splošno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.

070

LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI – POSEBNO TVEGANJE

Posebno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.

080

VALUTNO TVEGANJE

Člena 363(1) in 367(2) CRR

090

TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

Člena 363(1) in 367(2) CRR

100

SKUPNA VREDNOST SPLOŠNEGA TVEGANJA

Tržno tveganje, ki ga povzročajo splošna tržna gibanja dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, lastniških finančnih instrumentov, valut in blaga. Tvegana vrednost za splošno tveganje vseh faktorjev tveganja (po potrebi ob upoštevanju učinkov korelacije).

110

SKUPNA VREDNOST POSEBNEGA TVEGANJA

Posebno tveganje dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in lastniških finančnih instrumentov. Tvegana vrednost za posebno tveganje lastniških finančnih instrumentov in dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v trgovalni knjigi (po potrebi ob upoštevanju učinkov korelacije).

5.8   C 25.00 – TVEGANJE PRILAGODITVE KREDITNEGA VREDNOTENJA (CVA)

5.8.1   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci |
| --- |
| 010 | Vrednost izpostavljenosti

  Člen 271 CRR v skladu s členom 382 CRR.
  Skupna vrednost izpostavljenosti (EAD) vseh poslov, ki so predmet kapitalske zahteve za tveganje CVA. |
| 020 | Od tega: izvedeni finančni instrumenti OTC

  Člen 271 CRR v skladu s členom 382(1) CRR.
  Del skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke samo zaradi izvedenih finančnih instrumentov OTC. Podatki se ne zahtevajo od institucij IMM, ki imajo izvedene finančne instrumente OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji v istem nizu pobotov. |
| 030 | Od tega: POSEL FINANCIRANJA Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI

  Člen 271 CRR v skladu s členom 382(2) CRR.
  Del skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke samo zaradi izvedenih finančnih instrumentov SFT (poslov financiranja z vrednostnimi papirji). Podatki se ne zahtevajo od institucij IMM, ki imajo izvedene finančne instrumente OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji v istem nizu pobotov. |
| 040 | MULTIPLIKACIJSKI FAKTOR (mc) × POVPREČJE ZA VaR ZA PRETEKLIH 60 DELOVNIH DNI (VaRavg)

  Člen 383 CRR v skladu s členom 363(1)(d) CRR.
  Izračun tvegane vrednosti na podlagi notranjih modelov za tržno tveganje. |
| 050 | VaR PREJŠNJEGA DNE (VaRt–1)

  Glej navodila za stolpec 040. |
| 060 | MULTIPLIKACIJSKI FAKTOR (ms) × POVPREČJE ZA SVaR ZA PRETEKLIH 60 DELOVNIH DNI (SVaRavg)

  Glej navodila za stolpec 040. |
| 070 | ZADNJI RAZPOLOŽLJIVI SVaR (SVaRt-1)

  Glej navodila za stolpec 040. |
| 080 | KAPITALSKA ZAHTEVA

  Člen 92(3)(d) CRR.
  Kapitalske zahteve za tveganje CVA, izračunano z izbrano metodo. |
| 090 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

  Člen 92(4)(b) CRR.
  Kapitalske zahteve, pomnožene z 12,5. |
| | Pojasnjevalne postavke |
| 100 | Število nasprotnih strank

  Člen 382 CRR.
  Število nasprotnih strank, vključenih v izračun kapitala za tveganje CVA.
  Nasprotne stranke so podskupina dolžnikov. Obstajajo le v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti ali poslov financiranja z vrednostnimi papirji, pri čemer so preprosto druga pogodbenica. |
| 110 | Od tega: za določitev kreditnega razmika je bil uporabljen približek

  Število nasprotnih strank, pri čemer je bil kreditni razmik določen z uporabo približka namesto neposredno opaženih tržnih podatkov. |
| 120 | NASTALA PRILAGODITEV KREDITNEGA TVEGANJA (CVA)

  Računovodske rezervacije zaradi manjše kreditne sposobnosti nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih. |
| 130 | POSEL KREDITNE ZAMENJAVE Z ENO SAMO IZPOSTAVLJENOSTJO

  Člen 386(1)(a) CRR.
  Skupni hipotetični zneski poslov kreditne zamenjave z eno samo izpostavljenostjo, ki se uporabljajo kot varovanje za tveganje CVA. |
| 140 | INDEKS KREDITNIH ZAMENJAV

  Člen 386(1)(b) CRR.
  Skupni hipotetični zneski indeksov kreditnih zamenjav, ki se uporabljajo kot varovanje za tveganje CVA. |

Stolpci

010

Vrednost izpostavljenosti

Člen 271 CRR v skladu s členom 382 CRR.

Skupna vrednost izpostavljenosti (EAD) vseh poslov, ki so predmet kapitalske zahteve za tveganje CVA.

020

Od tega: izvedeni finančni instrumenti OTC

Člen 271 CRR v skladu s členom 382(1) CRR.

Del skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke samo zaradi izvedenih finančnih instrumentov OTC. Podatki se ne zahtevajo od institucij IMM, ki imajo izvedene finančne instrumente OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji v istem nizu pobotov.

030

Od tega: POSEL FINANCIRANJA Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI

Člen 271 CRR v skladu s členom 382(2) CRR.

Del skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke samo zaradi izvedenih finančnih instrumentov SFT (poslov financiranja z vrednostnimi papirji). Podatki se ne zahtevajo od institucij IMM, ki imajo izvedene finančne instrumente OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji v istem nizu pobotov.

040

MULTIPLIKACIJSKI FAKTOR (mc) × POVPREČJE ZA VaR ZA PRETEKLIH 60 DELOVNIH DNI (VaRavg)

Člen 383 CRR v skladu s členom 363(1)(d) CRR.

Izračun tvegane vrednosti na podlagi notranjih modelov za tržno tveganje.

050

VaR PREJŠNJEGA DNE (VaRt–1)

Glej navodila za stolpec 040.

060

MULTIPLIKACIJSKI FAKTOR (ms) × POVPREČJE ZA SVaR ZA PRETEKLIH 60 DELOVNIH DNI (SVaRavg)

Glej navodila za stolpec 040.

070

ZADNJI RAZPOLOŽLJIVI SVaR (SVaRt-1)

Glej navodila za stolpec 040.

080

KAPITALSKA ZAHTEVA

Člen 92(3)(d) CRR.

Kapitalske zahteve za tveganje CVA, izračunano z izbrano metodo.

090

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM

Člen 92(4)(b) CRR.

Kapitalske zahteve, pomnožene z 12,5.

Pojasnjevalne postavke

100

Število nasprotnih strank

Člen 382 CRR.

Število nasprotnih strank, vključenih v izračun kapitala za tveganje CVA.

Nasprotne stranke so podskupina dolžnikov. Obstajajo le v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti ali poslov financiranja z vrednostnimi papirji, pri čemer so preprosto druga pogodbenica.

110

Od tega: za določitev kreditnega razmika je bil uporabljen približek

Število nasprotnih strank, pri čemer je bil kreditni razmik določen z uporabo približka namesto neposredno opaženih tržnih podatkov.

120

NASTALA PRILAGODITEV KREDITNEGA TVEGANJA (CVA)

Računovodske rezervacije zaradi manjše kreditne sposobnosti nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih.

130

POSEL KREDITNE ZAMENJAVE Z ENO SAMO IZPOSTAVLJENOSTJO

Člen 386(1)(a) CRR.

Skupni hipotetični zneski poslov kreditne zamenjave z eno samo izpostavljenostjo, ki se uporabljajo kot varovanje za tveganje CVA.

140

INDEKS KREDITNIH ZAMENJAV

Člen 386(1)(b) CRR.

Skupni hipotetični zneski indeksov kreditnih zamenjav, ki se uporabljajo kot varovanje za tveganje CVA.

| Vrstice |
| --- |
| 010 | Skupaj tveganje CVA

  Vsota vrstic 020–040, kot je ustrezno. |
| 020 | V skladu z napredno metodo

  Napredna metoda za tveganje CVA, kot je določena v členu 383 CRR. |
| 030 | V skladu s standardizirano metodo

  Standardizirana metoda za tveganje CVA, kot je določena v členu 384 CRR. |
| 040 | Na podlagi OEM

  Zneski so predmet uporabe člena 385 CRR.“ |

Vrstice

010

Skupaj tveganje CVA

Vsota vrstic 020–040, kot je ustrezno.

020

V skladu z napredno metodo

Napredna metoda za tveganje CVA, kot je določena v členu 383 CRR.

030

V skladu s standardizirano metodo

Standardizirana metoda za tveganje CVA, kot je določena v členu 384 CRR.

040

Na podlagi OEM

Zneski so predmet uporabe člena 385 CRR.“

---

(1)  Podatki, zahtevani za institucije v tej predlogi, se sporočijo na akumulirani podlagi za naravno leto ali poročilo (tj. od 1. januarja tekočega leta).

1

(2)  ‚Samostojne institucije‘ niso del skupine in niso konsolidirane v državi, v kateri so predmet kapitalskih zahtev.

2

---

PRILOGA III

1.   Bilanca stanja [izkaz finančnega položaja]

1.3   Lastniški kapital

| | Pravna podlaga | Razčlenitev v razpredelnici | Knjigovodska vrednost |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Kapital | MRS 1, 54.(r) člen; direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22 | 46 | |
| 020 | Vplačani kapital | MRS 1, 78.(e) člen | | |
| 030 | Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican | MRS 1, 78.(e) člen; Priloga V, del 1, točka 14 | | |
| 040 | Vplačani presežek kapitala | MRS 1, 78.(e) člen; CRR, člen 4(1)(124) | 46 | |
| 050 | Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala | Priloga V, del 2, točki 15-16 | 46 | |
| 060 | Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov | MRS 32, 28.–29. člen; Priloga V, del 2, točka 15 | | |
| 070 | Drugi izdani lastniški instrumenti | Priloga V, del 2, točka 16 | | |
| 080 | Drug lastniški kapital | MSRP 2, 10. člen; Priloga V, del 2, točka 17 | | |
| 090 | Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | CRR, člen 4(1)(100) | 46 | |
| 095 | Postavke, ki pozneje ne bodo prerazvrščene v poslovni izid | MRS 1, 82.A(a) člen | | |
| 100 | Opredmetena sredstva | MRS 16, 39.–41. člen | | |
| 110 | Neopredmetena sredstva | MRS 38, 85.–87. člen | | |
| 120 | Aktuarski dobički ali (–) izgube zaradi pokojninskih načrtov z določenimi zaslužki | MRS 1, 7. člen | | |
| 122 | Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo | MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12 | | |
| 124 | Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov v zvezi z naložbami v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb | MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen | | |
| 128 | Postavke, ki se lahko pozneje prerazvrstijo v poslovni izid | MRS 1, 82.A(a) člen | | |
| 130 | Varovanje neto naložb v kapital družb v tujini [uspešni del] | MRS 39, 102.(a) člen | | |
| 140 | Pretvorba v tujo valuto | MRS 21, 52.(b) člen; MRS 21, 32., 38.–49. člen | | |
| 150 | Varovalni izvedeni instrumenti za varovanje pred tveganjem. Varovanje pred denarnotokovnim tveganjem [uspešni del] | MSRP 7, 23.(c) člen; MRS 39, 95.–101. člen | | |
| 160 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | MSRP 7, 20.(a)(ii) člen; MRS 39, 55.(b) člen | | |
| 170 | Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo | MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12 | | |
| 180 | Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov v zvezi z naložbami v kapital odvisnih družb, skupne podvige in pridruženih družb | MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen | | |
| 190 | Zadržani dobiček/izguba | CRR, člen 4(1)(123) | | |
| 200 | Rezerve prevrednotenja | MSRP 1, 30., D5.–D8. člen; Priloga V, del 2, točka 18 | | |
| 210 | Druge rezerve | MRS 1, 54. člen; MRS 1, 78.(e) člen | | |
| 220 | Rezerve ali akumulirane izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb | MRS 28, 11. člen; Priloga V, del 2, točka 19 | | |
| 230 | Drugo | Priloga V, del 2, točka 19 | | |
| 240 | (–) Lastne delnice | MRS 1, 79.(a)(vi) člen; MRS 32, 33.–34., AG14. in AG36. člen; Priloga V, del 2, točka 20 | 46 | |
| 250 | Dobiček ali izguba, ki se pripiše lastnikom obvladujoče družbe | MRS 27, 28. člen; MRS 1, 81.B(b)(ii) člen | 2 | |
| 260 | (–) Med letom izplačane dividende | MRS 32, 35. člen | | |
| 270 | Manjšinski deleži [neobvladujoči deleži] | MRS 27, 4. člen; MRS 1, 54.(q) člen; MRS 27, 27. člen | | |
| 280 | Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | MRS 27, 27.–28. člen; CRR, člen 4(1)(100) | 46 | |
| 290 | Druge postavke | MRS 27, 27.–28. člen | 46 | |
| 300 | SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL | MRS 1, 9.(c) člen, IG6 | 46 | |
| 310 | SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL IN SKUPAJ OBVEZNOSTI | MRS 1, IG6 | | |

Pravna podlaga

Razčlenitev v razpredelnici

Knjigovodska vrednost

010

010

Kapital

MRS 1, 54.(r) člen; direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22

46

020

Vplačani kapital

MRS 1, 78.(e) člen

030

Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican

MRS 1, 78.(e) člen; Priloga V, del 1, točka 14

040

Vplačani presežek kapitala

MRS 1, 78.(e) člen; CRR, člen 4(1)(124)

46

050

Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala

Priloga V, del 2, točki 15-16

46

060

Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov

MRS 32, 28.–29. člen; Priloga V, del 2, točka 15

070

Drugi izdani lastniški instrumenti

Priloga V, del 2, točka 16

080

Drug lastniški kapital

MSRP 2, 10. člen; Priloga V, del 2, točka 17

090

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

CRR, člen 4(1)(100)

46

095

Postavke, ki pozneje ne bodo prerazvrščene v poslovni izid

MRS 1, 82.A(a) člen

100

Opredmetena sredstva

MRS 16, 39.–41. člen

110

Neopredmetena sredstva

MRS 38, 85.–87. člen

120

Aktuarski dobički ali (–) izgube zaradi pokojninskih načrtov z določenimi zaslužki

MRS 1, 7. člen

122

Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo

MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12

124

Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov v zvezi z naložbami v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb

MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen

128

Postavke, ki se lahko pozneje prerazvrstijo v poslovni izid

MRS 1, 82.A(a) člen

130

Varovanje neto naložb v kapital družb v tujini [uspešni del]

MRS 39, 102.(a) člen

140

Pretvorba v tujo valuto

MRS 21, 52.(b) člen; MRS 21, 32., 38.–49. člen

150

Varovalni izvedeni instrumenti za varovanje pred tveganjem. Varovanje pred denarnotokovnim tveganjem [uspešni del]

MSRP 7, 23.(c) člen; MRS 39, 95.–101. člen

160

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

MSRP 7, 20.(a)(ii) člen; MRS 39, 55.(b) člen

170

Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo

MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12

180

Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov v zvezi z naložbami v kapital odvisnih družb, skupne podvige in pridruženih družb

MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen

190

Zadržani dobiček/izguba

CRR, člen 4(1)(123)

200

Rezerve prevrednotenja

MSRP 1, 30., D5.–D8. člen; Priloga V, del 2, točka 18

210

Druge rezerve

MRS 1, 54. člen; MRS 1, 78.(e) člen

220

Rezerve ali akumulirane izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb

MRS 28, 11. člen; Priloga V, del 2, točka 19

230

Drugo

Priloga V, del 2, točka 19

240

(–) Lastne delnice

MRS 1, 79.(a)(vi) člen; MRS 32, 33.–34., AG14. in AG36. člen; Priloga V, del 2, točka 20

46

250

Dobiček ali izguba, ki se pripiše lastnikom obvladujoče družbe

MRS 27, 28. člen; MRS 1, 81.B(b)(ii) člen

2

260

(–) Med letom izplačane dividende

MRS 32, 35. člen

270

Manjšinski deleži [neobvladujoči deleži]

MRS 27, 4. člen; MRS 1, 54.(q) člen; MRS 27, 27. člen

280

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

MRS 27, 27.–28. člen; CRR, člen 4(1)(100)

46

290

Druge postavke

MRS 27, 27.–28. člen

46

300

SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL

MRS 1, 9.(c) člen, IG6

46

310

SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL IN SKUPAJ OBVEZNOSTI

MRS 1, IG6

16.   Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida

16.1   Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke

| | Tekoče obdobje |
| --- | --- |
| | Pravna podlaga | Prihodki | Odhodki |
| Priloga V, del 2, točka 95 | Priloga V, del 2, točka 95 |
| 010 | 020 |
| 010 | Izvedeni finančni instrumenti – trgovanje | MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 2, točka 96 | | |
| 020 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 16 | | |
| 030 | Centralne banke | Priloga V, del 1, točka 35(a) | | |
| 040 | Država | Priloga V, del 1, točka 35(b) | | |
| 050 | Kreditne institucije | Priloga V, del 1, točka 35(c) | | |
| 060 | Druge finančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(d) | | |
| 070 | Nefinančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(e) | | |
| 080 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | | |
| 090 | Centralne banke | Priloga V, del 1, točka 35(a) | | |
| 100 | Država | Priloga V, del 1, točka 35(b) | | |
| 110 | Kreditne institucije | Priloga V, del 1, točka 35(c) | | |
| 120 | Druge finančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(d) | | |
| 130 | Nefinančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(e) | | |
| 140 | Gospodinjstva | Priloga V, del 1, točka 35(f) | | |
| 150 | Druga sredstva | Priloga V, del 1, točka 51 | | |
| 160 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | | |
| 170 | Centralne banke | Priloga V, del 1, točka 35(a) | | |
| 180 | Država | Priloga V, del 1, točka 35(b) | | |
| 190 | Kreditne institucije | Priloga V, del 1, točka 35(c) | | |
| 200 | Druge finančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(d) | | |
| 210 | Nefinančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(e) | | |
| 220 | Gospodinjstva | Priloga V, del 1, točka 35(f) | | |
| 230 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | | |
| 240 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | | |
| 250 | Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje | Priloga V, del 2, točka 95 | | |
| 260 | Druge obveznosti | Priloga V, del 2, točka 10 | | |
| 270 | OBRESTI | MRS 18, 35.(b) člen; MRS 1, 97. člen | | |

Tekoče obdobje

Pravna podlaga

Prihodki

Odhodki

Priloga V, del 2, točka 95

Priloga V, del 2, točka 95

010

020

010

Izvedeni finančni instrumenti – trgovanje

MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 2, točka 96

020

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 16

030

Centralne banke

Priloga V, del 1, točka 35(a)

040

Država

Priloga V, del 1, točka 35(b)

050

Kreditne institucije

Priloga V, del 1, točka 35(c)

060

Druge finančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(d)

070

Nefinančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(e)

080

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

090

Centralne banke

Priloga V, del 1, točka 35(a)

100

Država

Priloga V, del 1, točka 35(b)

110

Kreditne institucije

Priloga V, del 1, točka 35(c)

120

Druge finančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(d)

130

Nefinančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(e)

140

Gospodinjstva

Priloga V, del 1, točka 35(f)

150

Druga sredstva

Priloga V, del 1, točka 51

160

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

170

Centralne banke

Priloga V, del 1, točka 35(a)

180

Država

Priloga V, del 1, točka 35(b)

190

Kreditne institucije

Priloga V, del 1, točka 35(c)

200

Druge finančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(d)

210

Nefinančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(e)

220

Gospodinjstva

Priloga V, del 1, točka 35(f)

230

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

240

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

250

Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje

Priloga V, del 2, točka 95

260

Druge obveznosti

Priloga V, del 2, točka 10

270

OBRESTI

MRS 18, 35.(b) člen; MRS 1, 97. člen

16.2   Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih

| | Pravna podlaga | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Lastniški instrumenti | MRS 32, 11. člen | |
| 020 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | |
| 030 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | |
| 040 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | |
| 050 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | |
| 060 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | |
| 070 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ ODPRAVE PRIPOZNANJA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI NISO MERJENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO | MSRP 7, 20.(a)(v)–(vii) člen; MRS 39, 55.(a) člen | |

Pravna podlaga

Tekoče obdobje

010

010

Lastniški instrumenti

MRS 32, 11. člen

020

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

030

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

040

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

050

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

060

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

070

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ ODPRAVE PRIPOZNANJA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI NISO MERJENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO

MSRP 7, 20.(a)(v)–(vii) člen; MRS 39, 55.(a) člen

16.3   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih

| | Pravna podlaga | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- |
| |
| 010 |
| 010 | Izvedeni finančni instrumenti | MRS 39, 9. člen | |
| 020 | Lastniški instrumenti | MRS 32, 11. člen | |
| 030 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | |
| 040 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | |
| 050 | Kratke pozicije | MRS 39, AG15.(b) člen | |
| 060 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | |
| 070 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | |
| 080 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | |
| 090 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO | MSRP 7, 20.(a)(i) člen | |

Pravna podlaga

Tekoče obdobje

010

010

Izvedeni finančni instrumenti

MRS 39, 9. člen

020

Lastniški instrumenti

MRS 32, 11. člen

030

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

040

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

050

Kratke pozicije

MRS 39, AG15.(b) člen

060

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

070

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

080

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

090

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO

MSRP 7, 20.(a)(i) člen

16.4.   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju

| | Pravna podlaga | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- |
| |
| 010 |
| 010 | Obrestni instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(a) | |
| 020 | Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(b) | |
| 030 | Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom | Priloga V, del 2, točka 99(c) | |
| 040 | Instrumenti kreditnega tveganja in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(d) | |
| 050 | Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom | Priloga V, del 2, točka 99(e) | |
| 060 | Drugo | Priloga V, del 2, točka 99(f) | |
| 070 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO | MSRP 7, 20.(a)(i) člen | |

Pravna podlaga

Tekoče obdobje

010

010

Obrestni instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(a)

020

Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(b)

030

Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom

Priloga V, del 2, točka 99(c)

040

Instrumenti kreditnega tveganja in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(d)

050

Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom

Priloga V, del 2, točka 99(e)

060

Drugo

Priloga V, del 2, točka 99(f)

070

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO

MSRP 7, 20.(a)(i) člen

16.5   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih

| | Pravna podlaga | Tekoče obdobje | Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja |
| --- | --- | --- | --- |
| | Priloga V, del 2, točka 100 |
| 010 | 020 |
| 010 | Lastniški instrumenti | MRS 32, 11. člen | | |
| 020 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | | |
| 030 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | | |
| 040 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | | |
| 050 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | | |
| 060 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | | |
| 070 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, OZNAČENIH PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO | MSRP 7, 20.(a)(i) člen | | |

Pravna podlaga

Tekoče obdobje

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

Priloga V, del 2, točka 100

010

020

010

Lastniški instrumenti

MRS 32, 11. člen

020

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

030

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

040

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

050

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

060

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

070

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, OZNAČENIH PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO

MSRP 7, 20.(a)(i) člen

16.6   Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem

| | Pravna podlaga | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Spremembe poštene vrednosti instrumenta varovanja [vključno s prekinitvijo] | MSRP 7, 24.(a)(i) člen | |
| 020 | Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk, ki se pripišejo zavarovanemu tveganju | MSRP 7, 24.(a)(ii) člen | |
| 030 | Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja denarnih tokov | MSRP 7, 24.(b) člen | |
| 040 | Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja neto naložb v poslovanje v tujini | MSRP 7, 24.(c) člen | |
| 050 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ OBRAČUNAVANJA VAROVANJA PRED TVEGANJEM, NETO | MSRP 7, 24. člen | |

Pravna podlaga

Tekoče obdobje

010

010

Spremembe poštene vrednosti instrumenta varovanja [vključno s prekinitvijo]

MSRP 7, 24.(a)(i) člen

020

Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk, ki se pripišejo zavarovanemu tveganju

MSRP 7, 24.(a)(ii) člen

030

Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja denarnih tokov

MSRP 7, 24.(b) člen

040

Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja neto naložb v poslovanje v tujini

MSRP 7, 24.(c) člen

050

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ OBRAČUNAVANJA VAROVANJA PRED TVEGANJEM, NETO

MSRP 7, 24. člen

16.7   Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev

| | Tekoče obdobje | |
| --- | --- | --- |
| | Pravna podlaga | Povečanja

  Priloga V, del 2, točka 102 | Razveljavitve

  Priloga V, del 2, točka 102 | Skupaj | Akumulirane oslabitve |
| 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida | MSRP 7, 20.(e) člen | | | | |
| 020 | Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 66. člen | | | | |
| 030 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 67.–70. člen | | | | |
| 040 | Krediti in terjatve | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen | | | | |
| 050 | Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen | | | | |
| 060 | Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev naložb v odvisnih družbe, skupne podvige in pridružene družbe | MRS 28, 40.–43. člen | | | | |
| 070 | Odvisne družbe | MSRP 10, Priloga A | | | | |
| 080 | Skupni podvigi | MRS 28, 3. člen | | | | |
| 090 | Pridružene družbe | MRS 28, 3. člen | | | | |
| 100 | Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev nefinančnih sredstev | MRS 36, 126.(a) in (b) člen | | | | |
| 110 | Opredmetena osnovna sredstva | MRS 16, 73.(e)(v)–(vi) člen | | | | |
| 120 | Naložbene nepremičnine | MRS 40, 79.(d)(v) člen | | | | |
| 130 | Dobro ime | MRS 36,10.b člen; MRS 36, 88.–99. in 124. člen; MSRP 3, Priloga B67(d)(v) | | | | |
| 140 | Druga neopredmetena sredstva | MRS 38, 118.(e)(iv) in (v) člen | | | | |
| 145 | Drugo | MRS 36, 126.(a) in (b) člen | | | | |
| 150 | SKUPAJ | | | | | |
| 160 | Prihodki iz naslova že vračunanih obresti od oslabljenih finančnih sredstev | MSRP 7, 20.(d) člen; MRS 39, AG93. člen | | | | |

Tekoče obdobje

Pravna podlaga

Povečanja

Priloga V, del 2, točka 102

Razveljavitve

Priloga V, del 2, točka 102

Skupaj

Akumulirane oslabitve

010

020

030

040

010

Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

MSRP 7, 20.(e) člen

020

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 66. člen

030

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 67.–70. člen

040

Krediti in terjatve

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen

050

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen

060

Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev naložb v odvisnih družbe, skupne podvige in pridružene družbe

MRS 28, 40.–43. člen

070

Odvisne družbe

MSRP 10, Priloga A

080

Skupni podvigi

MRS 28, 3. člen

090

Pridružene družbe

MRS 28, 3. člen

100

Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev nefinančnih sredstev

MRS 36, 126.(a) in (b) člen

110

Opredmetena osnovna sredstva

MRS 16, 73.(e)(v)–(vi) člen

120

Naložbene nepremičnine

MRS 40, 79.(d)(v) člen

130

Dobro ime

MRS 36,10.b člen; MRS 36, 88.–99. in 124. člen; MSRP 3, Priloga B67(d)(v)

140

Druga neopredmetena sredstva

MRS 38, 118.(e)(iv) in (v) člen

145

Drugo

MRS 36, 126.(a) in (b) člen

150

SKUPAJ

160

Prihodki iz naslova že vračunanih obresti od oslabljenih finančnih sredstev

MSRP 7, 20.(d) člen; MRS 39, AG93. člen

20.   Geografska razčlenitev

20.1   Geografska razčlenitev sredstev po lokaciji dejavnosti

| | Pravna podlaga | Knjigovodska vrednost |
| --- | --- | --- |
| Domače dejavnosti | Nedomače dejavnosti |
| Priloga V, del 2, točka 107 | Priloga V, del 2, točka 107 |
| 010 | 020 |
| 010 | Denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled | MRS 1, 54.(i) člen | | |
| 020 | Denar v blagajni | Priloga V, del 2, točka 1 | | |
| 030 | Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah | Priloga V, del 2, točka 2 | | |
| 040 | Druge vloge na vpogled | Priloga V, del 2, točka 3 | | |
| 050 | Finančna sredstva v posesti za trgovanje | MSRP 7, 8.(a)(ii) člen; MRS 39, 9. in AG14. člen | | |
| 060 | Izvedeni finančni instrumenti | MRS 39, 9. člen | | |
| 070 | Lastniški instrumenti | MRS 32, 11. člen | | |
| 080 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 090 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 100 | Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida | MSRP 7, 8.(a)(i) člen; MRS 39, 9. člen | | |
| 110 | Lastniški instrumenti | MRS 32, 11. člen | | |
| 120 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 130 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 140 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | MSRP 7, 8.(d) člen; MRS 39, 9. člen | | |
| 150 | Lastniški instrumenti | MRS 32, 11. člen | | |
| 160 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 170 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 180 | Krediti in terjatve | MSRP 7, 8.(c) člen; MRS 39, 9., AG16. in AG26. člen; Priloga V, del 1, točka 16 | | |
| 190 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 200 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 210 | Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo | MSRP 7, 8.(b) člen; MRS 39, 9., AG16. in AG26. člen | | |
| 220 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 230 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 240 | Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem | MSRP 7, 22.(b) člen; MRS 39, 9. člen | | |
| 250 | Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk v varovanju portfelja pred obrestnim tveganjem | MRS 39, 89.A(a) člen | | |
| 260 | Opredmetena sredstva | | | |
| 270 | Neopredmetena sredstva | MRS 1, 54.(c) člen; CRR, člen 4(1)(115) | | |
| 280 | Naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb | MRS 1, 54.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 4 | | |
| 290 | Terjatve za davek | MRS 1, 54.(n)–(o) člen | | |
| 300 | Druga sredstva | Priloga V, del 2, točka 5 | | |
| 310 | Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo | MRS 1, 54.(j) člen; MSRP 5, 38. člen | | |
| 320 | SREDSTVA | MRS 1, 9.(a) člen, IG6 | | |

Pravna podlaga

Knjigovodska vrednost

Domače dejavnosti

Nedomače dejavnosti

Priloga V, del 2, točka 107

Priloga V, del 2, točka 107

010

020

010

Denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled

MRS 1, 54.(i) člen

020

Denar v blagajni

Priloga V, del 2, točka 1

030

Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah

Priloga V, del 2, točka 2

040

Druge vloge na vpogled

Priloga V, del 2, točka 3

050

Finančna sredstva v posesti za trgovanje

MSRP 7, 8.(a)(ii) člen; MRS 39, 9. in AG14. člen

060

Izvedeni finančni instrumenti

MRS 39, 9. člen

070

Lastniški instrumenti

MRS 32, 11. člen

080

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

090

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

100

Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

MSRP 7, 8.(a)(i) člen; MRS 39, 9. člen

110

Lastniški instrumenti

MRS 32, 11. člen

120

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

130

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

140

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

MSRP 7, 8.(d) člen; MRS 39, 9. člen

150

Lastniški instrumenti

MRS 32, 11. člen

160

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

170

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

180

Krediti in terjatve

MSRP 7, 8.(c) člen; MRS 39, 9., AG16. in AG26. člen; Priloga V, del 1, točka 16

190

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

200

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

210

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

MSRP 7, 8.(b) člen; MRS 39, 9., AG16. in AG26. člen

220

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

230

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

240

Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem

MSRP 7, 22.(b) člen; MRS 39, 9. člen

250

Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk v varovanju portfelja pred obrestnim tveganjem

MRS 39, 89.A(a) člen

260

Opredmetena sredstva

270

Neopredmetena sredstva

MRS 1, 54.(c) člen; CRR, člen 4(1)(115)

280

Naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb

MRS 1, 54.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 4

290

Terjatve za davek

MRS 1, 54.(n)–(o) člen

300

Druga sredstva

Priloga V, del 2, točka 5

310

Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo

MRS 1, 54.(j) člen; MSRP 5, 38. člen

320

SREDSTVA

MRS 1, 9.(a) člen, IG6

46.   Izkaz sprememb lastniškega kapitala

| Viri sprememb lastniškega kapitala | Pravna podlaga | Kapital | Vplačani presežek kapitala | Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala | Drugi lastniški kapital | Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | Zadržani dobiček | Rezerve prevrednotenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MRS 1, 106., 54.(r) člen | MRS 1, 106., 78.(e) člen | MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točke 15–16 | MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točka 17 | MRS 1, 106. člen | CRR, člen 4(1)(123) | MSRP 1, 30., D5.–D8. člen |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom] | | | | | | | | |
| 020 | Učinki popravkov napak | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen | | | | | | | |
| 030 | Učinki sprememb računovodskih politik | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen | | | | | | | |
| 040 | Začetno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | |
| 050 | Izdaja navadnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 060 | Izdaja prednostnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 070 | Izdaja drugih lastniških instrumentov | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 080 | Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 090 | Konverzija dolga v lastniški kapital | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 100 | Zmanjšanje kapitala | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 110 | Dividende | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | |
| 120 | Nakup lastnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | |
| 130 | Prodaja ali preklic lastnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | |
| 140 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 150 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 160 | Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 170 | Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 180 | Plačila na podlagi delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 2, 10. člen | | | | | | | |
| 190 | Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala | MRS 1, 106.(d) člen | | | | | | | |
| 200 | Skupaj letni vseobsegajoči donos | MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | |
| 210 | Končno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | |

Viri sprememb lastniškega kapitala

Pravna podlaga

Kapital

Vplačani presežek kapitala

Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala

Drugi lastniški kapital

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

Zadržani dobiček

Rezerve prevrednotenja

MRS 1, 106., 54.(r) člen

MRS 1, 106., 78.(e) člen

MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točke 15–16

MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točka 17

MRS 1, 106. člen

CRR, člen 4(1)(123)

MSRP 1, 30., D5.–D8. člen

010

020

030

040

050

060

070

010

Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]

020

Učinki popravkov napak

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen

030

Učinki sprememb računovodskih politik

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen

040

Začetno stanje [tekoče obdobje]

050

Izdaja navadnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

060

Izdaja prednostnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

070

Izdaja drugih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

080

Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

090

Konverzija dolga v lastniški kapital

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

100

Zmanjšanje kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

110

Dividende

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen

120

Nakup lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

130

Prodaja ali preklic lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

140

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

150

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

160

Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

170

Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

180

Plačila na podlagi delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 2, 10. člen

190

Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d) člen

200

Skupaj letni vseobsegajoči donos

MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen

210

Končno stanje [tekoče obdobje]

| Viri sprememb lastniškega kapitala | Pravna podlaga | Druge rezerve | (–) Lastne delnice | Dobiček ali (–) izguba, ki se pripiše lastnikom obvladujoče družbe | (–) Med letom izplačane dividende | Manjšinski deleži | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | Druge postavke |
| MRS 1, 106., 54.(c) člen | MRS 1, 106. člen, MRS 32, 34., 33. člen; Priloga V, del 2, točka 20 | MRS 1, 106.(a), 83.(a)(ii) člen | MRS 1, 106. člen; MRS 32, 35. člen | MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen | MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen | MRS 1, 9.(c), IG6. člen |
| 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 |
| 010 | Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom] | | | | | | | | |
| 020 | Učinki popravkov napak | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen | | | | | | | |
| 030 | Učinki sprememb računovodskih politik | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen | | | | | | | |
| 040 | Začetno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | |
| 050 | Izdaja navadnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 060 | Izdaja prednostnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 070 | Izdaja drugih lastniških instrumentov | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 080 | Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 090 | Konverzija dolga v lastniški kapital | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 100 | Zmanjšanje kapitala | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 110 | Dividende | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | |
| 120 | Nakup lastnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | |
| 130 | Prodaja ali preklic lastnih delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | |
| 140 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 150 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 160 | Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 170 | Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | |
| 180 | Plačila na podlagi delnic | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 2, 10. člen | | | | | | | |
| 190 | Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala | MRS 1, 106.(d) člen | | | | | | | |
| 200 | Skupaj letni vseobsegajoči donos | MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | |
| 210 | Končno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | |

Viri sprememb lastniškega kapitala

Pravna podlaga

Druge rezerve

(–) Lastne delnice

Dobiček ali (–) izguba, ki se pripiše lastnikom obvladujoče družbe

(–) Med letom izplačane dividende

Manjšinski deleži

Skupaj

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

Druge postavke

MRS 1, 106., 54.(c) člen

MRS 1, 106. člen, MRS 32, 34., 33. člen; Priloga V, del 2, točka 20

MRS 1, 106.(a), 83.(a)(ii) člen

MRS 1, 106. člen; MRS 32, 35. člen

MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen

MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen

MRS 1, 9.(c), IG6. člen

080

090

100

110

120

130

140

010

Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]

020

Učinki popravkov napak

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen

030

Učinki sprememb računovodskih politik

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen

040

Začetno stanje [tekoče obdobje]

050

Izdaja navadnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

060

Izdaja prednostnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

070

Izdaja drugih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

080

Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

090

Konverzija dolga v lastniški kapital

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

100

Zmanjšanje kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

110

Dividende

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen

120

Nakup lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

130

Prodaja ali preklic lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

140

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

150

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

160

Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

170

Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

180

Plačila na podlagi delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 2, 10. člen

190

Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d) člen

200

Skupaj letni vseobsegajoči donos

MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen

210

Končno stanje [tekoče obdobje]

---

PRILOGA IV

1.   Bilanca stanja [izkaz finančnega položaja]

1.3   Lastniški kapital

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Razčlenitev v razpredelnici | Knjigovodska vrednost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Kapital | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9), Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22 | MRS 1, 54.(r) člen; CRR, člen 22 | 46 | |
| 020 | Vplačani kapital | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9) | MRS 1, 78.(e) člen | | |
| 030 | Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9) | MRS 1, 78.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 14 | | |
| 040 | Vplačani presežek kapitala | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (10); CRR, člen 4(1)(124) | MRS 1, 78.(e) člen; CRR, člen 4(1)(124) | 46 | |
| 050 | Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala | Priloga V, del 2, točke 15–16 | Priloga V, del 2, točke 15–16 | 46 | |
| 060 | Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov | Četrta direktiva, člen 42a(5a); Priloga V, del 2, točka 15 | MRS 32, 28.–29. člen; Priloga V, del 2, točka 15 | | |
| 070 | Drugi izdani lastniški instrumenti | Priloga V, del 2, točka 16 | Priloga V, del 2, točka 16 | | |
| 080 | Drugi lastniški kapital | Priloga V, del 2, točka 17 | MSRP 2, 10. člen; Priloga V, del 2, točka 17 | | |
| 090 | Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | CRR, člen 4(1)(100) | CRR, člen 4(1)(100) | 46 | |
| 095 | Postavke, ki ne bodo prerazvrščene v dobiček ali izgubo | | MRS 1, 82.A(a) člen | | |
| 100 | Opredmetena sredstva | | MRS 16, 39.–41. člen | | |
| 110 | Neopredmetena sredstva | | MRS 38, 85.–87. člen | | |
| 120 | Aktuarski dobički ali (–) izgube zaradi pokojninskih načrtov z določenimi zaslužki | | MRS 1, 7. člen | | |
| 122 | Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo | | MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12 | | |
| 124 | Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov zaradi naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe | | MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen | | |
| 128 | Postavke, ki se lahko prerazvrstijo k dobičku ali izgubi | | MRS 1, 82.A(b) člen | | |
| 130 | Varovanje neto naložb v poslovanje v tujini [učinkoviti delež] | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a) | MRS 39, 102.(a) člen | | |
| 140 | Pretvorba v tujo valuto | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 39(6) | MRS 21, 52.(b) člen; MRS 21, 32., 38.–49. člen | | |
| 150 | Varovani izvedeni finančni instrumenti. Varovanje denarnih tokov [učinkoviti delež] | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a) | MSRP 7, 23.(c) člen; MRS 39, 95.–101. člen | | |
| 160 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a) | MSRP 7, 20.(a)(ii) člen; MRS 39, 55.(b) člen | | |
| 170 | Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo | | MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12 | | |
| 180 | Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov zaradi naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe | | MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen | | |
| 190 | Zadržani dobiček | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(13); CRR, člen 4(1)(123) | CRR, člen 4(1)(123) | | |
| 200 | Rezerve prevrednotenja | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (12) | MSRP 1, 30., D5.–D8. člen; Priloga V, del 2, točka 18 | | |
| 201 | Opredmetena sredstva | Četrta direktiva, člen 33(1)(c) | | | |
| 202 | Lastniški instrumenti | Četrta direktiva, člen 33(1)(c) | | | |
| 203 | Dolžniški vrednostni papirji | Četrta direktiva, člen 33(1)(c) | | | |
| 204 | Drugo | Četrta direktiva, člen 33(1)(c) | | | |
| 205 | Presežki iz prevrednotenja | Četrta direktiva, člen 42a(1) | | | |
| 206 | Varovanje neto naložb v poslovanje v tujini | Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(b) | | | |
| 207 | Varovani izvedeni finančni instrumenti. Varovanje denarnih tokov | Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(a); CRR, člen 30(a) | | | |
| 208 | Varovani izvedeni finančni instrumenti. Druga varovanja | Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(a) | | | |
| 209 | Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala | Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(2) | | | |
| 210 | Druge rezerve | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (11)–(13) | MRS 1, 54. člen; MRS 1, 78.(e) člen | | |
| 215 | Rezervacije za splošna bančna tveganja [če so predstavljene v okviru lastniškega kapitala] | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 38(1); CRR, člen 4(1)(112); Priloga V, del 1, točka 38 | | | |
| 220 | Rezerve ali bilančne izgube iz naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe | Četrta direktiva, člen 59(4); Priloga V, del 2, točka 19 | MRS 28, 11. člen; Priloga V, del 2, točka 19 | | |
| 230 | Drugo | Priloga V, del 2, točka 19 | Priloga V, del 2, točka 19 | | |
| 235 | Prve konsolidacijske razlike | Sedma direktiva, člen 19(1)(c) | | | |
| 240 | (-) Lastne delnice | Četrta direktiva, Sredstva C (III)(7), D (III)(2); Priloga V, del 2, točka 20 | MRS 1, 79(a)(vi); MRS 32, 33.–34., AG14., AG36. člen; Priloga V, del 2, točka 20 | 46 | |
| 250 | Dobiček ali izguba, ki se pripiše lastnikom nadrejene osebe | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (14) | MRS 27, 28. člen; MRS 1, 81.B(b)(ii) člen | 2 | |
| 260 | (-) Dividende med letom | CRR, člen 26(2b) | MRS 32, 35. člen | | |
| 270 | Manjšinski deleži [neobvladujoči deleži] | Sedma direktiva, člen 21 | MRS 27, 4. člen; MRS 1, 54.(q) člen; MRS 27, 27. člen | | |
| 280 | Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | CRR, člen 4(1)(100) | MRS 27, 27.–28. člen; CRR, člen 4(1)(100) | 46 | |
| 290 | Druge postavke | | MRS 27, 27.–28. člen | 46 | |
| 300 | SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL | | MRS 1, 9.(c), IG6. člen | 46 | |
| 310 | SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL IN SKUPAJ OBVEZNOSTI | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti | MRS 1, IG.6 člen | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Razčlenitev v razpredelnici

Knjigovodska vrednost

010

010

Kapital

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9), Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22

MRS 1, 54.(r) člen; CRR, člen 22

46

020

Vplačani kapital

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9)

MRS 1, 78.(e) člen

030

Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9)

MRS 1, 78.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 14

040

Vplačani presežek kapitala

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (10); CRR, člen 4(1)(124)

MRS 1, 78.(e) člen; CRR, člen 4(1)(124)

46

050

Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala

Priloga V, del 2, točke 15–16

Priloga V, del 2, točke 15–16

46

060

Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov

Četrta direktiva, člen 42a(5a); Priloga V, del 2, točka 15

MRS 32, 28.–29. člen; Priloga V, del 2, točka 15

070

Drugi izdani lastniški instrumenti

Priloga V, del 2, točka 16

Priloga V, del 2, točka 16

080

Drugi lastniški kapital

Priloga V, del 2, točka 17

MSRP 2, 10. člen; Priloga V, del 2, točka 17

090

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

CRR, člen 4(1)(100)

CRR, člen 4(1)(100)

46

095

Postavke, ki ne bodo prerazvrščene v dobiček ali izgubo

MRS 1, 82.A(a) člen

100

Opredmetena sredstva

MRS 16, 39.–41. člen

110

Neopredmetena sredstva

MRS 38, 85.–87. člen

120

Aktuarski dobički ali (–) izgube zaradi pokojninskih načrtov z določenimi zaslužki

MRS 1, 7. člen

122

Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo

MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12

124

Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov zaradi naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe

MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen

128

Postavke, ki se lahko prerazvrstijo k dobičku ali izgubi

MRS 1, 82.A(b) člen

130

Varovanje neto naložb v poslovanje v tujini [učinkoviti delež]

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)

MRS 39, 102.(a) člen

140

Pretvorba v tujo valuto

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 39(6)

MRS 21, 52.(b) člen; MRS 21, 32., 38.–49. člen

150

Varovani izvedeni finančni instrumenti. Varovanje denarnih tokov [učinkoviti delež]

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)

MSRP 7, 23.(c) člen; MRS 39, 95.–101. člen

160

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)

MSRP 7, 20.(a)(ii) člen; MRS 39, 55.(b) člen

170

Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo

MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12

180

Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov zaradi naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe

MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen

190

Zadržani dobiček

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(13); CRR, člen 4(1)(123)

CRR, člen 4(1)(123)

200

Rezerve prevrednotenja

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (12)

MSRP 1, 30., D5.–D8. člen; Priloga V, del 2, točka 18

201

Opredmetena sredstva

Četrta direktiva, člen 33(1)(c)

202

Lastniški instrumenti

Četrta direktiva, člen 33(1)(c)

203

Dolžniški vrednostni papirji

Četrta direktiva, člen 33(1)(c)

204

Drugo

Četrta direktiva, člen 33(1)(c)

205

Presežki iz prevrednotenja

Četrta direktiva, člen 42a(1)

206

Varovanje neto naložb v poslovanje v tujini

Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(b)

207

Varovani izvedeni finančni instrumenti. Varovanje denarnih tokov

Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(a); CRR, člen 30(a)

208

Varovani izvedeni finančni instrumenti. Druga varovanja

Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(a)

209

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala

Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(2)

210

Druge rezerve

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (11)–(13)

MRS 1, 54. člen; MRS 1, 78.(e) člen

215

Rezervacije za splošna bančna tveganja [če so predstavljene v okviru lastniškega kapitala]

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 38(1); CRR, člen 4(1)(112); Priloga V, del 1, točka 38

220

Rezerve ali bilančne izgube iz naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe

Četrta direktiva, člen 59(4); Priloga V, del 2, točka 19

MRS 28, 11. člen; Priloga V, del 2, točka 19

230

Drugo

Priloga V, del 2, točka 19

Priloga V, del 2, točka 19

235

Prve konsolidacijske razlike

Sedma direktiva, člen 19(1)(c)

240

(-) Lastne delnice

Četrta direktiva, Sredstva C (III)(7), D (III)(2); Priloga V, del 2, točka 20

MRS 1, 79(a)(vi); MRS 32, 33.–34., AG14., AG36. člen; Priloga V, del 2, točka 20

46

250

Dobiček ali izguba, ki se pripiše lastnikom nadrejene osebe

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (14)

MRS 27, 28. člen; MRS 1, 81.B(b)(ii) člen

2

260

(-) Dividende med letom

CRR, člen 26(2b)

MRS 32, 35. člen

270

Manjšinski deleži [neobvladujoči deleži]

Sedma direktiva, člen 21

MRS 27, 4. člen; MRS 1, 54.(q) člen; MRS 27, 27. člen

280

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

CRR, člen 4(1)(100)

MRS 27, 27.–28. člen; CRR, člen 4(1)(100)

46

290

Druge postavke

MRS 27, 27.–28. člen

46

300

SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL

MRS 1, 9.(c), IG6. člen

46

310

SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL IN SKUPAJ OBVEZNOSTI

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti

MRS 1, IG.6 člen

16.   Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida

16.1   Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- | --- |
| Prihodki | Odhodki |
| Priloga V, del 2, točka 95 | Priloga V, del 2, točka 95 |
| 010 | 020 |
| 010 | Izvedeni finančni instrumenti – trgovanje | CRR, Priloga II; Priloga V, del 2, točka 96 | MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 2, točka 96 | | |
| 020 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | Priloga V, del 1, točka 26 | | |
| 030 | Centralne banke | Priloga V, del 1, točka 35(a) | Priloga V, del 1, točka 35(a) | | |
| 040 | Sektor država | Priloga V, del 1, točka 35(b) | Priloga V, del 1, točka 35(b) | | |
| 050 | Kreditne institucije | Priloga V, del 1, točka 35(c) | Priloga V, del 1, točka 35(c) | | |
| 060 | Druge finančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(d) | Priloga V, del 1, točka 35(d) | | |
| 070 | Nefinančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(e) | Priloga V, del 1, točka 35(e) | | |
| 080 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | Priloga V, del 1, točka 27 | | |
| 090 | Centralne banke | Priloga V, del 1, točka 35(a) | Priloga V, del 1, točka 35(a) | | |
| 100 | Sektor država | Priloga V, del 1, točka 35(b) | Priloga V, del 1, točka 35(b) | | |
| 110 | Kreditne institucije | Priloga V, del 1, točka 35(c) | Priloga V, del 1, točka 35(c) | | |
| 120 | Druge finančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(d) | Priloga V, del 1, točka 35(d) | | |
| 130 | Nefinančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(e) | Priloga V, del 1, točka 35(e) | | |
| 140 | Gospodinjstva | Priloga V, del 1, točka 35(f) | Priloga V, del 1, točka 35(f) | | |
| 150 | Druga sredstva | Priloga V, del 1, točka 51 | Priloga V, del 1, točka 51 | | |
| 160 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | | |
| 170 | Centralne banke | Priloga V, del 1, točka 35(a) | Priloga V, del 1, točka 35(a) | | |
| 180 | Sektor država | Priloga V, del 1, točka 35(b) | Priloga V, del 1, točka 35(b) | | |
| 190 | Kreditne institucije | Priloga V, del 1, točka 35(c) | Priloga V, del 1, točka 35(c) | | |
| 200 | Druge finančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(d) | Priloga V, del 1, točka 35(d) | | |
| 210 | Nefinančne družbe | Priloga V, del 1, točka 35(e) | Priloga V, del 1, točka 35(e) | | |
| 220 | Gospodinjstva | Priloga V, del 1, točka 35(f) | Priloga V, del 1, točka 35(f) | | |
| 230 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | Priloga V, del 1, točka 31 | | |
| 240 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | Priloga V, del 1, točke 32–34 | | |
| 250 | Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje | Priloga V, del 2, točka 95 | Priloga V, del 2, točka 95 | | |
| 260 | Druge obveznosti | Priloga V, del 2, točka 10 | Priloga V, del 1, točka 10 | | |
| 270 | OBRESTI | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (1), (2) | MRS 18, 35.(b) člen; MRS 1, 97. člen | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

Prihodki

Odhodki

Priloga V, del 2, točka 95

Priloga V, del 2, točka 95

010

020

010

Izvedeni finančni instrumenti – trgovanje

CRR, Priloga II; Priloga V, del 2, točka 96

MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 2, točka 96

020

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

Priloga V, del 1, točka 26

030

Centralne banke

Priloga V, del 1, točka 35(a)

Priloga V, del 1, točka 35(a)

040

Sektor država

Priloga V, del 1, točka 35(b)

Priloga V, del 1, točka 35(b)

050

Kreditne institucije

Priloga V, del 1, točka 35(c)

Priloga V, del 1, točka 35(c)

060

Druge finančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(d)

Priloga V, del 1, točka 35(d)

070

Nefinančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(e)

Priloga V, del 1, točka 35(e)

080

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

Priloga V, del 1, točka 27

090

Centralne banke

Priloga V, del 1, točka 35(a)

Priloga V, del 1, točka 35(a)

100

Sektor država

Priloga V, del 1, točka 35(b)

Priloga V, del 1, točka 35(b)

110

Kreditne institucije

Priloga V, del 1, točka 35(c)

Priloga V, del 1, točka 35(c)

120

Druge finančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(d)

Priloga V, del 1, točka 35(d)

130

Nefinančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(e)

Priloga V, del 1, točka 35(e)

140

Gospodinjstva

Priloga V, del 1, točka 35(f)

Priloga V, del 1, točka 35(f)

150

Druga sredstva

Priloga V, del 1, točka 51

Priloga V, del 1, točka 51

160

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

170

Centralne banke

Priloga V, del 1, točka 35(a)

Priloga V, del 1, točka 35(a)

180

Sektor država

Priloga V, del 1, točka 35(b)

Priloga V, del 1, točka 35(b)

190

Kreditne institucije

Priloga V, del 1, točka 35(c)

Priloga V, del 1, točka 35(c)

200

Druge finančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(d)

Priloga V, del 1, točka 35(d)

210

Nefinančne družbe

Priloga V, del 1, točka 35(e)

Priloga V, del 1, točka 35(e)

220

Gospodinjstva

Priloga V, del 1, točka 35(f)

Priloga V, del 1, točka 35(f)

230

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

Priloga V, del 1, točka 31

240

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

Priloga V, del 1, točke 32–34

250

Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje

Priloga V, del 2, točka 95

Priloga V, del 2, točka 95

260

Druge obveznosti

Priloga V, del 2, točka 10

Priloga V, del 1, točka 10

270

OBRESTI

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (1), (2)

MRS 18, 35.(b) člen; MRS 1, 97. člen

16.2   Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | MRS 32, 11. člen | |
| 020 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | Priloga V, del 1, točka 26 | |
| 030 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | Priloga V, del 1, točka 27 | |
| 040 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | |
| 050 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | Priloga V, del 1, točka 31 | |
| 060 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | Priloga V, del 1, točke 32–34 | |
| 070 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ ODPRAVE PRIPOZNANJA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI NISO MERJENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | MSRP 7, 20.(a)(v)–(vii) člen; MRS 39, 55.(a) člen | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

010

010

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

MRS 32, 11. člen

020

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

Priloga V, del 1, točka 26

030

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

Priloga V, del 1, točka 27

040

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

050

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

Priloga V, del 1, točka 31

060

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

Priloga V, del 1, točke 32–34

070

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ ODPRAVE PRIPOZNANJA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI NISO MERJENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

MSRP 7, 20.(a)(v)–(vii) člen; MRS 39, 55.(a) člen

16.3   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Izvedeni finančni instrumenti | CRR, Priloga II | MRS 39, 9. člen | |
| 020 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | MRS 32, 11. člen | |
| 030 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | Priloga V, del 1, točka 26 | |
| 040 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | Priloga V, del 1, točka 27 | |
| 050 | Kratke pozicije | | MRS 39, AG15.(b) člen | |
| 060 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | |
| 070 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | Priloga V, del 1, točka 31 | |
| 080 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | Priloga V, del 1, točke 32–34 | |
| 090 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | MSRP 7, 20.(a)(i) člen | |
| 100 | Izvedeni finančni instrumenti | CRR, Priloga II | | |
| 110 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | | |
| 120 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | | |
| 130 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | | |
| 140 | Kratke pozicije | | | |
| 150 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | | |
| 160 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | | |
| 170 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | | |
| 180 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ TRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

010

010

Izvedeni finančni instrumenti

CRR, Priloga II

MRS 39, 9. člen

020

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

MRS 32, 11. člen

030

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

Priloga V, del 1, točka 26

040

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

Priloga V, del 1, točka 27

050

Kratke pozicije

MRS 39, AG15.(b) člen

060

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

070

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

Priloga V, del 1, točka 31

080

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

Priloga V, del 1, točke 32–34

090

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

MSRP 7, 20.(a)(i) člen

100

Izvedeni finančni instrumenti

CRR, Priloga II

110

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

120

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

130

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

140

Kratke pozicije

150

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

160

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

170

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

180

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ TRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

16.4   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Instrumenti z obrestno mero in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(a) | Priloga V, del 2, točka 99(a) | |
| 020 | Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(b) | Priloga V, del 2, točka 99(b) | |
| 030 | Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom | Priloga V, del 2, točka 99(c) | Priloga V, del 2, točka 99(c) | |
| 040 | Instrumenti, povezani s kreditnim tveganjem, in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(d) | Priloga V, del 2, točka 99(d) | |
| 050 | Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom | Priloga V, del 2, točka 99(e) | Priloga V, del 2, točka 99(e) | |
| 060 | Drugo | Priloga V, del 2, točka 99(f) | Priloga V, del 2, točka 99(f) | |
| 070 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | MSRP 7, 20.(a)(i) člen | |
| 080 | Obrestni instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(a) | | |
| 090 | Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(b) | | |
| 100 | Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom | Priloga V, del 2, točka 99(c) | | |
| 110 | Instrumenti s kreditnim tveganjem in povezani izvedeni finančni instrumenti | Priloga V, del 2, točka 99(d) | | |
| 120 | Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom | Priloga V, del 2, točka 99(e) | | |
| 130 | Drugo | Priloga V, del 2, točka 99(f) | | |
| 140 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ TRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

010

010

Instrumenti z obrestno mero in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(a)

Priloga V, del 2, točka 99(a)

020

Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(b)

Priloga V, del 2, točka 99(b)

030

Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom

Priloga V, del 2, točka 99(c)

Priloga V, del 2, točka 99(c)

040

Instrumenti, povezani s kreditnim tveganjem, in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(d)

Priloga V, del 2, točka 99(d)

050

Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom

Priloga V, del 2, točka 99(e)

Priloga V, del 2, točka 99(e)

060

Drugo

Priloga V, del 2, točka 99(f)

Priloga V, del 2, točka 99(f)

070

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

MSRP 7, 20.(a)(i) člen

080

Obrestni instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(a)

090

Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(b)

100

Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom

Priloga V, del 2, točka 99(c)

110

Instrumenti s kreditnim tveganjem in povezani izvedeni finančni instrumenti

Priloga V, del 2, točka 99(d)

120

Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom

Priloga V, del 2, točka 99(e)

130

Drugo

Priloga V, del 2, točka 99(f)

140

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ TRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

16.5   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje | Spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Priloga V, del 2, točka 100 |
| 010 | 020 |
| 010 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | MRS 32, 11. člen | | |
| 020 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | Priloga V, del 1, točka 26 | | |
| 030 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | Priloga V, del 1, točka 27 | | |
| 040 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | | |
| 050 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | Priloga V, del 1, točka 31 | | |
| 060 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | Priloga V, del 1, točke 32–34 | | |
| 070 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI SO OZNAČENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | MSRP 7, 20.(a)(i) člen | | |
| 080 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | | | |
| 090 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 26 | | | |
| 100 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 27 | | | |
| 110 | Vloge | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9 | | | |
| 120 | Izdani dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točka 31 | | | |
| 130 | Druge finančne obveznosti | Priloga V, del 1, točke 32–34 | | | |
| 140 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ NETRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6) | | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

Spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

Priloga V, del 2, točka 100

010

020

010

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

MRS 32, 11. člen

020

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

Priloga V, del 1, točka 26

030

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

Priloga V, del 1, točka 27

040

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

050

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

Priloga V, del 1, točka 31

060

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

Priloga V, del 1, točke 32–34

070

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI SO OZNAČENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

MSRP 7, 20.(a)(i) člen

080

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

090

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 26

100

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 27

110

Vloge

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9

120

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točka 31

130

Druge finančne obveznosti

Priloga V, del 1, točke 32–34

140

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ NETRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)

16.6   Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Spremembe poštene vrednosti instrumenta varovanja [vključno s prekinitvijo] | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a) | MSRP 7, 24.(a)(i) člen | |
| 020 | Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk, ki se pripiše zavarovanemu tveganju | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a) | MSRP 7, 24.(a)(ii) člen | |
| 030 | Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja denarnih tokov | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a) | MSRP 7, 24.(b) člen | |
| 040 | Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja neto naložb v poslovanje v tujini | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a) | MSRP 7, 24.(c) člen | |
| 050 | DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ OBRAČUNAVANJA VAROVANJA PRED TVEGANJEM, NETO | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a), 42c(1)(a) | MSRP 7, 24. člen | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

010

010

Spremembe poštene vrednosti instrumenta varovanja [vključno s prekinitvijo]

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)

MSRP 7, 24.(a)(i) člen

020

Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk, ki se pripiše zavarovanemu tveganju

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)

MSRP 7, 24.(a)(ii) člen

030

Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja denarnih tokov

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)

MSRP 7, 24.(b) člen

040

Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja neto naložb v poslovanje v tujini

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)

MSRP 7, 24.(c) člen

050

DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ OBRAČUNAVANJA VAROVANJA PRED TVEGANJEM, NETO

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a), 42c(1)(a)

MSRP 7, 24. člen

16.7   Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Tekoče obdobje | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povečanja

  Priloga V, del 2, točka 102 | Razveljavitve

  Priloga V, del 2, točka 102 | Skupaj | Akumulirane oslabitve |
| 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida | Direktiva o računovodskih izkazih bank, členi 35–37 | MSRP 7, 20.(e) člen | | | | |
| 020 | Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti | | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 66. člen | | | | |
| 030 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 67.–70. člen | | | | |
| 040 | Krediti in terjatve | | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen | | | | |
| 050 | Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo | | MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen | | | | |
| 060 | Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (13)–(14) | MRS 28, 40.–43. člen | | | | |
| 070 | Odvisne družbe | | MSRP 10, Priloga A | | | | |
| 080 | Skupni podvigi | | MRS 28, 3. člen | | | | |
| 090 | Pridružene družbe | Četrta direktiva, člen 17 | MRS 28, 3. člen | | | | |
| 100 | Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev nefinančnih sredstev | | MRS 36, 126.(a) in (b) člen | | | | |
| 110 | Nepremičnine, naprave in oprema | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9) | MRS 16, 73.(e)(v)–(vi) člen | | | | |
| 120 | Naložbene nepremičnine | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9) | MRS 40, 79.(d)(v) člen | | | | |
| 130 | Dobro ime | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9) | MRS 36, 10.b člen; MRS 36, 88.–99., 124. člen; MSRP 3, B67.(d)(v) člen | | | | |
| 140 | Druga neopredmetena sredstva | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9) | MRS 38, 118.(e)(iv) in (v) člen | | | | |
| 145 | Drugo | | MRS 36, 126.(a) in (b) člen | | | | |
| 150 | SKUPAJ | | | | | | |
| 160 | Prihodki iz naslova že vračunanih obresti od oslabljenih finančnih sredstev | | MSRP 7, 20.(d) člen; MRS 39, AG93. člen | | | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Tekoče obdobje

Povečanja

Priloga V, del 2, točka 102

Razveljavitve

Priloga V, del 2, točka 102

Skupaj

Akumulirane oslabitve

010

020

030

040

010

Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Direktiva o računovodskih izkazih bank, členi 35–37

MSRP 7, 20.(e) člen

020

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 66. člen

030

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 67.–70. člen

040

Krediti in terjatve

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen

050

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen

060

Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (13)–(14)

MRS 28, 40.–43. člen

070

Odvisne družbe

MSRP 10, Priloga A

080

Skupni podvigi

MRS 28, 3. člen

090

Pridružene družbe

Četrta direktiva, člen 17

MRS 28, 3. člen

100

Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev nefinančnih sredstev

MRS 36, 126.(a) in (b) člen

110

Nepremičnine, naprave in oprema

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)

MRS 16, 73.(e)(v)–(vi) člen

120

Naložbene nepremičnine

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)

MRS 40, 79.(d)(v) člen

130

Dobro ime

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)

MRS 36, 10.b člen; MRS 36, 88.–99., 124. člen; MSRP 3, B67.(d)(v) člen

140

Druga neopredmetena sredstva

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)

MRS 38, 118.(e)(iv) in (v) člen

145

Drugo

MRS 36, 126.(a) in (b) člen

150

SKUPAJ

160

Prihodki iz naslova že vračunanih obresti od oslabljenih finančnih sredstev

MSRP 7, 20.(d) člen; MRS 39, AG93. člen

20.   Geografska razčlenitev

20.1   Geografska razčlenitev sredstev po lokaciji dejavnosti

| | Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | Knjigovodska vrednost |
| --- | --- | --- | --- |
| Domače dejavnosti | Nedomače dejavnosti |
| Priloga V, del 2, točka 107 | Priloga V, del 2, točka 107 |
| 010 | 020 |
| 010 | Denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (1) | MRS 1, 54.(i) člen | | |
| 020 | Denar v blagajni | Priloga V, del 2, točka 1 | Priloga V, del 2, točka 1 | | |
| 030 | Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah | Člen 13(2) direktive o računovodskih izkazih bank; Priloga V, del 2, točka 2 | Priloga V, del 2, točka 2 | | |
| 040 | Druge vloge na vpogled | | Priloga V, del 2, točka 3 | | |
| 050 | Finančna sredstva v posesti za trgovanje | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen | MSRP 7, 8.(a)(ii) člen; MRS 39, 9., AG14. člen | | |
| 060 | Izvedeni finančni instrumenti | CRR, Priloga II | MRS 39, 9. člen | | |
| 070 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | MRS 32, 11. člen | | |
| 080 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 090 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 091 | Trgovalna finančna sredstva | Priloga V, del 1, točka 15 | | | |
| 092 | Izvedeni finančni instrumenti | CRR, Priloga II; Priloga V, del 1, točka 15 | | | |
| 093 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | | | |
| 094 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | | |
| 095 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | | |
| 100 | Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen | MSRP 7, 8.(a)(i) člen; MRS 39, 9. člen | | |
| 110 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | MRS 32, 11. člen | | |
| 120 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 130 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 140 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen | MSRP 7, 8.(d) člen; MRS 39, 9. člen | | |
| 150 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | MRS 32, 11. člen | | |
| 160 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 170 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 171 | Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida | Četrta direktiva, člen 42a(1), (4) | | | |
| 172 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | | | |
| 173 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | | |
| 174 | Krediti in druga finančna sredstva | Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)(b); Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | | |
| 175 | Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala | Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(2) | | | |
| 176 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | | | |
| 177 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | | |
| 178 | Krediti in druga finančna sredstva | Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)(b); Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | | |
| 180 | Krediti in terjatve | Četrta direktiva, člen 42a(4)(b), (5a); MRS 39, 9. člen | MSRP 7, 8.(c) člen; MRS 39, 9., AG16., AG26. člen; Priloga V, del 1, točka 16 | | |
| 190 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 200 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 210 | Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo | Četrta direktiva, člen 42a(4)(a), (5a); MRS 39, 9. člen | MSRP 7, 8.(b) člen; MRS 39, 9., AG16., AG26. člen | | |
| 220 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | |
| 230 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | |
| 231 | Netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 37(1); člen 42a(4)(b); Priloga V, del 1, točka 16 | | | |
| 232 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | | |
| 233 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | | |
| 234 | Druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva | Direktiva o računovodskih izkazih bank, členi 35–37; Priloga V, del 1, točka 17 | | | |
| 235 | Lastniški instrumenti | ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5 | | | |
| 236 | Dolžniški vrednostni papirji | Priloga V, del 1, točki 24 in 26 | | | |
| 237 | Krediti in druga finančna sredstva | Priloga V, del 1, točki 24 in 27 | | | |
| 240 | Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a); MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 1, točka 19 | MSRP 7, 22.(b) člen; MRS 39, 9. člen | | |
| 250 | Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk v varovanju portfelja pred obrestnim tveganjem | Četrta direktiva, člen 42a(5), (5a); MRS 39, 89.A(a) člen | MRS 39, 89.A(a) člen | | |
| 260 | Opredmetena sredstva | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (10) | | | |
| 270 | Neopredmetena sredstva | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (9); CRR, člen 4(115) | MRS 1, 54.(c) člen; CRR, člen 4(115) | | |
| 280 | Naložbe v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (7)–(8); četrta direktiva, člen 17; Priloga V, del 2, točka 4 | MRS 1, 54.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 4 | | |
| 290 | Terjatve za davek | | MRS 1, 54.(n)–(o) člen | | |
| 300 | Druga sredstva | Priloga V, del 2, točka 5 | Priloga V, del 2, točka 5 | | |
| 310 | Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo | | MRS 1, 54.(j) člen; MSRP 5, 38. člen | | |
| 320 | SREDSTVA | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva | MRS 1, 9.(a), IG6. člen | | |

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

Knjigovodska vrednost

Domače dejavnosti

Nedomače dejavnosti

Priloga V, del 2, točka 107

Priloga V, del 2, točka 107

010

020

010

Denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (1)

MRS 1, 54.(i) člen

020

Denar v blagajni

Priloga V, del 2, točka 1

Priloga V, del 2, točka 1

030

Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah

Člen 13(2) direktive o računovodskih izkazih bank; Priloga V, del 2, točka 2

Priloga V, del 2, točka 2

040

Druge vloge na vpogled

Priloga V, del 2, točka 3

050

Finančna sredstva v posesti za trgovanje

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen

MSRP 7, 8.(a)(ii) člen; MRS 39, 9., AG14. člen

060

Izvedeni finančni instrumenti

CRR, Priloga II

MRS 39, 9. člen

070

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

MRS 32, 11. člen

080

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

090

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

091

Trgovalna finančna sredstva

Priloga V, del 1, točka 15

092

Izvedeni finančni instrumenti

CRR, Priloga II; Priloga V, del 1, točka 15

093

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

094

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

095

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

100

Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen

MSRP 7, 8.(a)(i) člen; MRS 39, 9. člen

110

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

MRS 32, 11. člen

120

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

130

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

140

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen

MSRP 7, 8.(d) člen; MRS 39, 9. člen

150

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

MRS 32, 11. člen

160

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

170

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

171

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)

172

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

173

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

174

Krediti in druga finančna sredstva

Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)(b); Priloga V, del 1, točki 24 in 27

175

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala

Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(2)

176

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

177

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

178

Krediti in druga finančna sredstva

Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)(b); Priloga V, del 1, točki 24 in 27

180

Krediti in terjatve

Četrta direktiva, člen 42a(4)(b), (5a); MRS 39, 9. člen

MSRP 7, 8.(c) člen; MRS 39, 9., AG16., AG26. člen; Priloga V, del 1, točka 16

190

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

200

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

210

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Četrta direktiva, člen 42a(4)(a), (5a); MRS 39, 9. člen

MSRP 7, 8.(b) člen; MRS 39, 9., AG16., AG26. člen

220

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

230

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

231

Netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 37(1); člen 42a(4)(b); Priloga V, del 1, točka 16

232

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

233

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

234

Druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva

Direktiva o računovodskih izkazih bank, členi 35–37; Priloga V, del 1, točka 17

235

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5

236

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, točki 24 in 26

237

Krediti in druga finančna sredstva

Priloga V, del 1, točki 24 in 27

240

Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a); MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 1, točka 19

MSRP 7, 22.(b) člen; MRS 39, 9. člen

250

Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk v varovanju portfelja pred obrestnim tveganjem

Četrta direktiva, člen 42a(5), (5a); MRS 39, 89.A(a) člen

MRS 39, 89.A(a) člen

260

Opredmetena sredstva

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (10)

270

Neopredmetena sredstva

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (9); CRR, člen 4(115)

MRS 1, 54.(c) člen; CRR, člen 4(115)

280

Naložbe v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (7)–(8); četrta direktiva, člen 17; Priloga V, del 2, točka 4

MRS 1, 54.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 4

290

Terjatve za davek

MRS 1, 54.(n)–(o) člen

300

Druga sredstva

Priloga V, del 2, točka 5

Priloga V, del 2, točka 5

310

Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo

MRS 1, 54.(j) člen; MSRP 5, 38. člen

320

SREDSTVA

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva

MRS 1, 9.(a), IG6. člen

46.   Izkaz sprememb lastniškega kapitala

| Viri sprememb lastniškega kapitala | | | Kapital | Vplačani presežek kapitala | Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala | Drugi lastniški kapital | Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | Zadržani dobiček | Rezerve prevrednotenja | Presežki iz prevrednotenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | MRS 1, 106., 54.(r) člen | MRS 1, 106., 78.(e) člen | MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točke 15–16 | MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točka 17 | MRS 1, 106. člen | CRR, člen 4(1)(123) | MSRP 1, 30., D5.–D8. člen | |
| Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9), Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22 | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(10); CRR, člen 4(1)(124) | Priloga V, del 2, točke 15–17 | Priloga V, del 2, točka 17 | Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a) | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(13); CRR, člen 4(1)(123) | | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (12) |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 075 |
| 010 | Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom] | | | | | | | | | | |
| 020 | Učinki popravkov napak | | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen | | | | | | | | |
| 030 | Učinki sprememb računovodskih politik | | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen | | | | | | | | |
| 040 | Začetno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | | | |
| 050 | Izdaja navadnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 060 | Izdaja prednostnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 070 | Izdaja drugih lastniških instrumentov | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 080 | Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 090 | Konverzija dolga v lastniški kapital | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 100 | Zmanjšanje kapitala | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 110 | Dividende | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | | |
| 120 | Nakup lastnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | | |
| 130 | Prodaja ali preklic lastnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | | |
| 140 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 150 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu | | MRS 1, 106.d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 160 | Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 170 | Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 180 | Plačila na podlagi delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MSRP 2, 10. člen | | | | | | | | |
| 190 | Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala | | MRS 1, 106.(d) člen | | | | | | | | |
| 200 | Skupaj letni vseobsegajoči donos | | MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | | |
| 210 | Končno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | | | |

Viri sprememb lastniškega kapitala

Kapital

Vplačani presežek kapitala

Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala

Drugi lastniški kapital

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

Zadržani dobiček

Rezerve prevrednotenja

Presežki iz prevrednotenja

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

MRS 1, 106., 54.(r) člen

MRS 1, 106., 78.(e) člen

MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točke 15–16

MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točka 17

MRS 1, 106. člen

CRR, člen 4(1)(123)

MSRP 1, 30., D5.–D8. člen

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9), Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(10); CRR, člen 4(1)(124)

Priloga V, del 2, točke 15–17

Priloga V, del 2, točka 17

Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(13); CRR, člen 4(1)(123)

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (12)

010

020

030

040

050

060

070

075

010

Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]

020

Učinki popravkov napak

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen

030

Učinki sprememb računovodskih politik

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen

040

Začetno stanje [tekoče obdobje]

050

Izdaja navadnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

060

Izdaja prednostnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

070

Izdaja drugih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

080

Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

090

Konverzija dolga v lastniški kapital

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

100

Zmanjšanje kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

110

Dividende

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen

120

Nakup lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

130

Prodaja ali preklic lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

140

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

150

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu

MRS 1, 106.d)(iii) člen

160

Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

170

Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

180

Plačila na podlagi delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MSRP 2, 10. člen

190

Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d) člen

200

Skupaj letni vseobsegajoči donos

MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen

210

Končno stanje [tekoče obdobje]

| Viri sprememb lastniškega kapitala | | | Druge rezerve | Prve konsolidacijske razlike | (–) Lastne delnice | Dobiček ali (–) izguba, ki se pripiše lastnikom nadrejene osebe | (–) Dividende med letom | Manjšinski deleži | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akumulirani drugi vseobsegajoči donos | Druge postavke |
| Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP | MRS 1, 106., 54.(c) člen | | MRS 1, 106. člen; MRS 32, 34., 33. člen; Priloga V, del 2, točka 20 | MRS 1, 106.(a), 83.(a)(ii) člen | MRS 1, 106. člen; MRS 32, 35. člen | MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen | MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen | MRS 1, 9.(c), IG6. člen |
| Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank | | Sedma direktiva, člen 19(1)(c) | Četrta direktiva, Sredstva C (III)(7), D (III)(2); Priloga V, del 2, točka 20 | Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (14) | CRR, člen 26(2b) | Sedma direktiva, člen 21 | Sedma direktiva, člen 21 | |
| 080 | 085 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 |
| 010 | Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom] | | | | | | | | | | |
| 020 | Učinki popravkov napak | | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen | | | | | | | | |
| 030 | Učinki sprememb računovodskih politik | | MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen | | | | | | | | |
| 040 | Začetno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | | | |
| 050 | Izdaja navadnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 060 | Izdaja prednostnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 070 | Izdaja drugih lastniških instrumentov | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 080 | Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 090 | Konverzija dolga v lastniški kapital | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 100 | Zmanjšanje kapitala | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 110 | Dividende | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | | |
| 120 | Nakup lastnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | | |
| 130 | Prodaja ali preklic lastnih delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen | | | | | | | | |
| 140 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 150 | Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu | | MRS 1, 106.d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 160 | Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 170 | Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen | | | | | | | | |
| 180 | Plačila na podlagi delnic | | MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MSRP 2, 10. člen | | | | | | | | |
| 190 | Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala | | MRS 1, 106.(d) člen | | | | | | | | |
| 200 | Skupaj letni vseobsegajoči donos | | MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen | | | | | | | | |
| 210 | Končno stanje [tekoče obdobje] | | | | | | | | | | |

Viri sprememb lastniškega kapitala

Druge rezerve

Prve konsolidacijske razlike

(–) Lastne delnice

Dobiček ali (–) izguba, ki se pripiše lastnikom nadrejene osebe

(–) Dividende med letom

Manjšinski deleži

Skupaj

Akumulirani drugi vseobsegajoči donos

Druge postavke

Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP

MRS 1, 106., 54.(c) člen

MRS 1, 106. člen; MRS 32, 34., 33. člen; Priloga V, del 2, točka 20

MRS 1, 106.(a), 83.(a)(ii) člen

MRS 1, 106. člen; MRS 32, 35. člen

MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen

MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen

MRS 1, 9.(c), IG6. člen

Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank

Sedma direktiva, člen 19(1)(c)

Četrta direktiva, Sredstva C (III)(7), D (III)(2); Priloga V, del 2, točka 20

Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (14)

CRR, člen 26(2b)

Sedma direktiva, člen 21

Sedma direktiva, člen 21

080

085

090

100

110

120

130

140

010

Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]

020

Učinki popravkov napak

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen

030

Učinki sprememb računovodskih politik

MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen

040

Začetno stanje [tekoče obdobje]

050

Izdaja navadnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

060

Izdaja prednostnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

070

Izdaja drugih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

080

Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

090

Konverzija dolga v lastniški kapital

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

100

Zmanjšanje kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

110

Dividende

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen

120

Nakup lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

130

Prodaja ali preklic lastnih delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen

140

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

150

Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu

MRS 1, 106.d)(iii) člen

160

Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

170

Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev

MRS 1, 106.(d)(iii) člen

180

Plačila na podlagi delnic

MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MSRP 2, 10. člen

190

Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala

MRS 1, 106.(d) člen

200

Skupaj letni vseobsegajoči donos

MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen

210

Končno stanje [tekoče obdobje]

---

PRILOGA V

„PRILOGA V

POROČANJE O FINANČNIH INFORMACIJAH

Kazalo

| SPLOŠNA NAVODILA | 224 |
| --- | --- |

| 1. | Sklicevanja | 224 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Dogovor | 225 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Konsolidacija | 226 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Računovodski portfelji | 226 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Sredstva | 226 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Obveznosti | 227 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 5. | Finančni instrumenti | 227 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Finančna sredstva | 227 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Finančne obveznosti | 228 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 6. | Razčlenitev nasprotnih strank | 228 |
| --- | --- | --- |

6.

| NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI | 229 |
| --- | --- |

| 1. | Bilanca stanja | 229 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Sredstva (1.1) | 229 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Obveznosti (1.2) | 229 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Lastniški kapital (1.3) | 230 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | Izkaz poslovnega izida (2) | 230 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Izkaz vseobsegajočega donosa (3) | 232 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Razčlenitev finančnih sredstev po instrumentih in po sektorju nasprotne stranke (4) | 232 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev po produktih (5) | 232 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev za nefinančne družbe po oznakah NACE (6) | 233 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Finančna sredstva, ki so predmet oslabitve in so prekoračila zapadlost v plačilo ali so oslabljena (7) | 234 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Razčlenitev finančnih obveznosti (8) | 234 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Zaveze iz kreditov, finančna poroštva in druge zaveze (9) | 234 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Izvedeni finančni instrumenti (10 in 11) | 236 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1 | Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po vrsti tveganja | 236 |
| --- | --- | --- |

10.1

| 10.2 | Zneski, ki se sporočajo za izvedene finančne instrumente | 237 |
| --- | --- | --- |

10.2

| 10.3 | Izvedeni finančni instrumenti, razvrščeni kot ‚ekonomska varovanja‘ | 238 |
| --- | --- | --- |

10.3

| 10.4 | Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po sektorju nasprotne stranke | 238 |
| --- | --- | --- |

10.4

| 11. | Gibanja popravkov vrednosti za kreditne izgube in oslabitve lastniških instrumentov (12) | 239 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Prejeta zavarovanja in poroštva (13) | 239 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1 | Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev po zavarovanjih in poroštvih (13.1) | 239 |
| --- | --- | --- |

12.1

| 12.2 | Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem v zadevnem obdobju [v posesti na datum poročanja] (13.2) | 239 |
| --- | --- | --- |

12.2

| 12.3 | Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem [opredmetena sredstva], akumulirano (13.3) | 240 |
| --- | --- | --- |

12.3

| 13. | Hierarhija poštene vrednosti: finančni instrumenti po pošteni vrednosti (14) | 240 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Odprava pripoznanja in finančne obveznosti, povezane s prenesenimi finančnimi sredstvi (15) | 240 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida (16) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.

| 15.1 | Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke (16.1) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.1

| 15.2 | Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.2) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.2

| 15.3 | Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih (16.3) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.3

| 15.4 | Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju (16.4) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.4

| 15.5 | Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.5) | 242 |
| --- | --- | --- |

15.5

| 15.6 | Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem (16.6) | 242 |
| --- | --- | --- |

15.6

| 15.7 | Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev (16.7) | 242 |
| --- | --- | --- |

15.7

| 16. | Uskladitev med računovodskim obsegom konsolidacije in obsegom konsolidacije v skladu s crr (17) | 242 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Geografska razčlenitev (20) | 242 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Opredmetena in neopredmetena sredstva: sredstva, ki so predmet poslovnega najema (21) | 243 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Upravljanje premoženja, skrbništvo in druge storitve (22) | 243 |
| --- | --- | --- |

19.

| 19.1 | Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin po dejavnosti (22.1) | 243 |
| --- | --- | --- |

19.1

| 19.2 | Sredstva, vključena v opravljene storitve (22.2) | 244 |
| --- | --- | --- |

19.2

| 20. | Deleži v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (30) | 245 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Povezane stranke (31) | 245 |
| --- | --- | --- |

21.

| 21.1 | Povezane stranke: obveznosti za plačilo in zneski terjatev (31.1) | 245 |
| --- | --- | --- |

21.1

| 21.2 | Povezane stranke: ustvarjeni odhodki in prihodki (31.2) | 245 |
| --- | --- | --- |

21.2

| 22. | Struktura skupine (40) | 246 |
| --- | --- | --- |

22.

| 22.1 | Struktura skupine: ‚po subjektih‘ (40.1) | 246 |
| --- | --- | --- |

22.1

| 22.2 | Struktura skupine: ‚po instrumentih‘ (40.2) | 247 |
| --- | --- | --- |

22.2

| 23. | Poštena vrednost (41) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.

| 23.1 | Hierarhija poštene vrednosti: finančni instrumenti po odplačni vrednosti (41.1) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.1

| 23.2 | Uporaba možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti (41.2) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.2

| 23.3 | Hibridni finančni instrumenti, ki niso označeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (41.3) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.3

| 24. | Opredmetena in neopredmetena sredstva: knjigovodska vrednost po načinu merjenja (42) | 247 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Rezervacije (43) | 247 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Programi z določenimi zaslužki in zaslužki zaposlencev (44) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.

| 26.1 | Sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki (44.1) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.1

| 26.2 | Gibanja obveznosti za določene zaslužke (44.2) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.2

| 26.3 | Pojasnjevalne postavke [povezane z odhodki za zaposlene] (44.3) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.3

| 27. | Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida (45) | 248 |
| --- | --- | --- |

27.

| 27.1 | Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo (45.2) | 248 |
| --- | --- | --- |

27.1

| 27.2 | Drugi poslovni prihodki in odhodki (45.3) | 248 |
| --- | --- | --- |

27.2

| 28. | Izkaz sprememb lastniškega kapitala (46) | 249 |
| --- | --- | --- |

28.

| 29. | Nedonosne izpostavljenosti (18) | 249 |
| --- | --- | --- |

29.

| 30. | Restrukturirane izpostavljenosti (19) | 251 |
| --- | --- | --- |

30.

| VZPOREJANJE KATEGORIJ IZPOSTAVLJENOSTI IN SEKTORJEV NASPROTNIH STRANK | 255 |
| --- | --- |

DEL 1

SPLOŠNA NAVODILA

1.   SKLICEVANJA

| 1. | Ta priloga vsebuje dodatna navodila v zvezi s predlogami za poročanje o finančnih informacijah (FINREP) iz Priloge III in Priloge IV k tej uredbi. Ta priloga dopolnjuje navodila, vključena v obliki sklicevanj v predlogah iz Priloge III in Priloge IV. |
| --- | --- |

1.

Ta priloga vsebuje dodatna navodila v zvezi s predlogami za poročanje o finančnih informacijah (FINREP) iz Priloge III in Priloge IV k tej uredbi. Ta priloga dopolnjuje navodila, vključena v obliki sklicevanj v predlogah iz Priloge III in Priloge IV.

| 2. | Podatkovne točke, opredeljene v predlogah, se pripravijo v skladu s pravili za pripoznavanje, pobot in vrednotenje ustreznega računovodskega okvira iz člena 4(1)(77) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR). |
| --- | --- |

2.

Podatkovne točke, opredeljene v predlogah, se pripravijo v skladu s pravili za pripoznavanje, pobot in vrednotenje ustreznega računovodskega okvira iz člena 4(1)(77) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR).

| 3. | Institucije predložijo le dele predlog, ki se nanašajo na:






  (a) | sredstva, obveznosti, lastniški kapital, prihodke in odhodke, ki jih pripozna institucija; |
| --- | --- | --- |

3.

Institucije predložijo le dele predlog, ki se nanašajo na:

(a)

sredstva, obveznosti, lastniški kapital, prihodke in odhodke, ki jih pripozna institucija;

| (b) | zunajbilančne izpostavljenosti in dejavnosti, v katerih sodeluje institucija; |
| --- | --- |

(b)

zunajbilančne izpostavljenosti in dejavnosti, v katerih sodeluje institucija;

| (c) | posle, ki jih izvaja institucija; |
| --- | --- |

(c)

posle, ki jih izvaja institucija;

| (d) | pravila za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje popravkov vrednosti za kreditno tveganje, ki jih uporablja institucija. |
| --- | --- |

(d)

pravila za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje popravkov vrednosti za kreditno tveganje, ki jih uporablja institucija.

| 4. | V Prilogi III in Prilogi IV ter v tej prilogi se uporabljajo naslednje okrajšave:






  (a) | ‚uredba o MRS‘ pomeni Uredbo (ES) št. 1606/2002; |
| --- | --- | --- |

4.

V Prilogi III in Prilogi IV ter v tej prilogi se uporabljajo naslednje okrajšave:

(a)

‚uredba o MRS‘ pomeni Uredbo (ES) št. 1606/2002;

| (b) | ‚MRS‘ ali ‚MSRP‘ pomeni ‚mednarodne računovodske standarde‘, kot so opredeljeni v členu 2 uredbe o MRS in ki jih je sprejela Komisija; |
| --- | --- |

(b)

‚MRS‘ ali ‚MSRP‘ pomeni ‚mednarodne računovodske standarde‘, kot so opredeljeni v členu 2 uredbe o MRS in ki jih je sprejela Komisija;

| (c) | ‚uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja‘ ali ‚ECB/2008/32‘ pomeni Uredbo (ES) št. 25/2009 Evropske centralne banke (1); |
| --- | --- |

(c)

‚uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja‘ ali ‚ECB/2008/32‘ pomeni Uredbo (ES) št. 25/2009 Evropske centralne banke (1);

| (d) | ‚uredba NACE‘ pomeni Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2); |
| --- | --- |

(d)

‚uredba NACE‘ pomeni Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2);

| (e) | ‚direktiva o računovodskih izkazih bank‘ pomeni Direktivo Sveta 86/635/EGS (3); |
| --- | --- |

(e)

‚direktiva o računovodskih izkazih bank‘ pomeni Direktivo Sveta 86/635/EGS (3);

| (f) | ‚četrta direktiva‘ pomeni Četrto direktivo Sveta 78/660/EGS (4); |
| --- | --- |

(f)

‚četrta direktiva‘ pomeni Četrto direktivo Sveta 78/660/EGS (4);

| (g) | ‚nacionalna splošno sprejeta računovodska načela (GAAP)‘ pomeni nacionalna splošno sprejeta računovodska načela, razvita v skladu z direktivo o računovodskih izkazih bank; |
| --- | --- |

(g)

‚nacionalna splošno sprejeta računovodska načela (GAAP)‘ pomeni nacionalna splošno sprejeta računovodska načela, razvita v skladu z direktivo o računovodskih izkazih bank;

| (h) | ‚MSP‘ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, opredeljena v Priporočilu Komisije C(2003) 1422 (5); ‚koda ISIN‘ pomeni mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja, dodeljeno vrednostnim papirjem, ki je sestavljena iz 12 alfanumeričnih znakov in enoznačno označuje izdajo vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(h)

‚MSP‘ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, opredeljena v Priporočilu Komisije C(2003) 1422 (5); ‚koda ISIN‘ pomeni mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja, dodeljeno vrednostnim papirjem, ki je sestavljena iz 12 alfanumeričnih znakov in enoznačno označuje izdajo vrednostnih papirjev;

| (i) | ‚koda LEI‘ pomeni kodo mednarodnega identifikatorja pravnih subjektov, dodeljeno subjektom, ki enoznačno označuje stranko v finančnem poslu. |
| --- | --- |

(i)

‚koda LEI‘ pomeni kodo mednarodnega identifikatorja pravnih subjektov, dodeljeno subjektom, ki enoznačno označuje stranko v finančnem poslu.

2.   DOGOVOR

| 5. | V Prilogi III in Prilogi IV podatkovna točka, označena s sivo, pomeni, da ta podatkovna točka ni nujna ali da o njej ni mogoče poročati. V Prilogi IV vrstica ali stolpec s sklicevanji, označen s črno, pomeni, da zadevnih podatkovnih točk ne smejo predložiti institucije, ki navedena sklicevanja upoštevajo v zadevni vrstici ali stolpcu. |
| --- | --- |

5.

V Prilogi III in Prilogi IV podatkovna točka, označena s sivo, pomeni, da ta podatkovna točka ni nujna ali da o njej ni mogoče poročati. V Prilogi IV vrstica ali stolpec s sklicevanji, označen s črno, pomeni, da zadevnih podatkovnih točk ne smejo predložiti institucije, ki navedena sklicevanja upoštevajo v zadevni vrstici ali stolpcu.

| 6. | Predloge v Prilogi III in Prilogi IV vključujejo implicitna validacijska pravila, ki so določena v samih predlogah z uporabo dogovorov. |
| --- | --- |

6.

Predloge v Prilogi III in Prilogi IV vključujejo implicitna validacijska pravila, ki so določena v samih predlogah z uporabo dogovorov.

| 7. | Uporaba oklepajev pri oznaki postavke v predlogi pomeni, da je treba to postavko odšteti za izračun končne vrednosti, kar pa ne pomeni, da se jo sporoči kot negativno postavko. |
| --- | --- |

7.

Uporaba oklepajev pri oznaki postavke v predlogi pomeni, da je treba to postavko odšteti za izračun končne vrednosti, kar pa ne pomeni, da se jo sporoči kot negativno postavko.

| 8. | Postavke, ki se sporočijo kot negativne vrednosti, so v sestavljenih predlogah označene s predznakom ‚(–)‘ na začetku njihove oznake, na primer ‚(–) lastne delnice‘. |
| --- | --- |

8.

Postavke, ki se sporočijo kot negativne vrednosti, so v sestavljenih predlogah označene s predznakom ‚(–)‘ na začetku njihove oznake, na primer ‚(–) lastne delnice‘.

| 9. | V ‚modelu podatkovne točke‘ pri predlogah za poročanje o finančnih informacijah iz Priloge III in Priloge IV ima vsaka podatkovna točka (celica) ‚osnovno postavko‘, ki se ji dodeli atribut ‚v dobro/v breme‘. Takšna dodelitev zagotavlja, da vsi subjekti, ki poročajo podatkovne točke, upoštevajo ‚dogovor glede predznaka‘, in omogoča poznavanje atributa ‚v dobro/v breme‘, ki ustreza posamezni podatkovni točki. |
| --- | --- |

9.

V ‚modelu podatkovne točke‘ pri predlogah za poročanje o finančnih informacijah iz Priloge III in Priloge IV ima vsaka podatkovna točka (celica) ‚osnovno postavko‘, ki se ji dodeli atribut ‚v dobro/v breme‘. Takšna dodelitev zagotavlja, da vsi subjekti, ki poročajo podatkovne točke, upoštevajo ‚dogovor glede predznaka‘, in omogoča poznavanje atributa ‚v dobro/v breme‘, ki ustreza posamezni podatkovni točki.

| 10. | Delovanje dogovora je shematsko prikazano v razpredelnici 1.

  Razpredelnica 1


  Dogovor o atributu v dobro/v breme, pozitivni in negativni predznaki









  Element | V dobro/v breme | Stanje/gibanje | Sporočena vrednost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sredstva | v breme | stanje sredstev | pozitivna ((‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| povečanje sredstev | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| negativno stanje sredstev | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| zmanjšanje sredstev | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| Odhodki | stanje odhodkov | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| povečanje odhodkov | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| negativno stanje (vključno z razveljavitvami) odhodkov | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| zmanjšanje odhodkov | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| Obveznosti | v dobro | stanje obveznosti | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| povečanje obveznosti | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| negativno stanje obveznosti | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| zmanjšanje obveznosti | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| Lastniški kapital | stanje lastniškega kapitala | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| povečanje lastniškega kapitala | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| negativno stanje lastniškega kapitala | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| zmanjšanje lastniškega kapitala | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| Prihodki | stanje prihodkov | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| povečanje prihodkov | pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben) |
| negativno stanje (vključno z razveljavitvami) prihodkov | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |
| zmanjšanje prihodkov | negativna (potreben je predznak minus ‚–‘) |

10.

Delovanje dogovora je shematsko prikazano v razpredelnici 1.

Razpredelnica 1

Dogovor o atributu v dobro/v breme, pozitivni in negativni predznaki

Element

V dobro/v breme

Stanje/gibanje

Sporočena vrednost

Sredstva

v breme

stanje sredstev

pozitivna ((‚običajna‘, predznak ni potreben)

povečanje sredstev

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

negativno stanje sredstev

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

zmanjšanje sredstev

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

Odhodki

stanje odhodkov

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

povečanje odhodkov

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

negativno stanje (vključno z razveljavitvami) odhodkov

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

zmanjšanje odhodkov

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

Obveznosti

v dobro

stanje obveznosti

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

povečanje obveznosti

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

negativno stanje obveznosti

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

zmanjšanje obveznosti

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

Lastniški kapital

stanje lastniškega kapitala

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

povečanje lastniškega kapitala

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

negativno stanje lastniškega kapitala

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

zmanjšanje lastniškega kapitala

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

Prihodki

stanje prihodkov

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

povečanje prihodkov

pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)

negativno stanje (vključno z razveljavitvami) prihodkov

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

zmanjšanje prihodkov

negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)

3.   KONSOLIDACIJA

| 11. | Če v tej prilogi ni določeno drugače, se predloge FINREP pripravijo z uporabo bonitetnega obsega konsolidacije v skladu oddelkom 2 poglavja 2 naslova II dela 1 CRR. Institucije prikažejo svoje odvisne družbe in skupne podvige na podlagi enakih metod kot pri bonitetni konsolidaciji:






  (a) | institucijam se lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba kapitalske metode za naložbe v zavarovalniške in nefinančne odvisne družbe v skladu s členom 18(5) CRR; |
| --- | --- | --- |

11.

Če v tej prilogi ni določeno drugače, se predloge FINREP pripravijo z uporabo bonitetnega obsega konsolidacije v skladu oddelkom 2 poglavja 2 naslova II dela 1 CRR. Institucije prikažejo svoje odvisne družbe in skupne podvige na podlagi enakih metod kot pri bonitetni konsolidaciji:

(a)

institucijam se lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba kapitalske metode za naložbe v zavarovalniške in nefinančne odvisne družbe v skladu s členom 18(5) CRR;

| (b) | institucijam se lahko dovoli uporaba metode sorazmerne konsolidacije za finančne odvisne družbe v skladu s členom 18(2) CRR; |
| --- | --- |

(b)

institucijam se lahko dovoli uporaba metode sorazmerne konsolidacije za finančne odvisne družbe v skladu s členom 18(2) CRR;

| (c) | od institucije se lahko zahteva uporaba metode sorazmerne konsolidacije za naložbe v skupne podvige v skladu s členom 18(4) CRR. |
| --- | --- |

(c)

od institucije se lahko zahteva uporaba metode sorazmerne konsolidacije za naložbe v skupne podvige v skladu s členom 18(4) CRR.

4.   RAČUNOVODSKI PORTFELJI

4.1   Sredstva

| 12. | ‚Računovodski portfelji‘ pomenijo finančne instrumente, združene glede na pravila za vrednotenje. Ta združevanja ne vključujejo naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb, stanj sredstev na vpogled, ki so razvrščena kot ‚denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled‘, ter finančnih instrumentov, ki so razvrščeni kot ‚v posesti za prodajo‘ in prikazani v postavkah ‚nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot sredstva v posesti za prodajo‘ in ‚obveznosti, vključene v skupine za odtujitev, razvrščene kot sredstva v posesti za prodajo‘. |
| --- | --- |

12.

‚Računovodski portfelji‘ pomenijo finančne instrumente, združene glede na pravila za vrednotenje. Ta združevanja ne vključujejo naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb, stanj sredstev na vpogled, ki so razvrščena kot ‚denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled‘, ter finančnih instrumentov, ki so razvrščeni kot ‚v posesti za prodajo‘ in prikazani v postavkah ‚nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot sredstva v posesti za prodajo‘ in ‚obveznosti, vključene v skupine za odtujitev, razvrščene kot sredstva v posesti za prodajo‘.

| 13. | Za finančna sredstva se uporabijo naslednji računovodski portfelji na podlagi MSRP:






  (a) | ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘; |
| --- | --- | --- |

13.

Za finančna sredstva se uporabijo naslednji računovodski portfelji na podlagi MSRP:

(a)

‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘;

| (b) | ‚finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘; |
| --- | --- |

(b)

‚finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘;

| (c) | ‚za prodajo razpoložljiva finančna sredstva‘; |
| --- | --- |

(c)

‚za prodajo razpoložljiva finančna sredstva‘;

| (d) | ‚krediti in terjatve‘; |
| --- | --- |

(d)

‚krediti in terjatve‘;

| (e) | ‚finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo‘. |
| --- | --- |

(e)

‚finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo‘.

| 14. | Za finančna sredstva se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel (GAAP):






  (a) | ‚trgovalna finančna sredstva‘; |
| --- | --- | --- |

14.

Za finančna sredstva se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel (GAAP):

(a)

‚trgovalna finančna sredstva‘;

| (b) | ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘; |
| --- | --- |

(b)

‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘;

| (c) | ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala‘; |
| --- | --- |

(c)

‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala‘;

| (d) | ‚netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘; in |
| --- | --- |

(d)

‚netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘; in

| (e) | ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘. |
| --- | --- |

(e)

‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘.

| 15. | Izraz ‚trgovalna finančna sredstva‘ ima enak pomen kot v ustreznih nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načelih na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se izvedeni finančni instrumenti, ki niso v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem, sporočijo v tej postavki ne glede na metodo, ki se uporablja za merjenje teh pogodb. Institucije vključijo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih v bilanco stanja le, če so te pogodbe pripoznane v skladu z ustreznim računovodskim okvirom. |
| --- | --- |

15.

Izraz ‚trgovalna finančna sredstva‘ ima enak pomen kot v ustreznih nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načelih na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se izvedeni finančni instrumenti, ki niso v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem, sporočijo v tej postavki ne glede na metodo, ki se uporablja za merjenje teh pogodb. Institucije vključijo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih v bilanco stanja le, če so te pogodbe pripoznane v skladu z ustreznim računovodskim okvirom.

| 16. | Pri finančnih sredstvih metode ‚na podlagi nabavne vrednosti‘ vključujejo pravila za vrednotenje, po katerih se finančno sredstvo izmeri po nabavni vrednosti, ki se ji prištejejo že obračunane obresti, temu pa se odštejejo izgube zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

16.

Pri finančnih sredstvih metode ‚na podlagi nabavne vrednosti‘ vključujejo pravila za vrednotenje, po katerih se finančno sredstvo izmeri po nabavni vrednosti, ki se ji prištejejo že obračunane obresti, temu pa se odštejejo izgube zaradi oslabitve.

| 17. | V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘ vključujejo finančna sredstva, ki niso primerna za vključitev v druge računovodske portfelje. Ta računovodski portfelj med drugim vključuje finančna sredstva, ki se izmerijo po nižjem od njihovih zneskov ob začetnem pripoznanju ali po njihovi pošteni vrednosti (t. i. ‚nižja izmed nabavne ali tržne vrednosti‘ ali ‚LOCOM‘). |
| --- | --- |

17.

V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘ vključujejo finančna sredstva, ki niso primerna za vključitev v druge računovodske portfelje. Ta računovodski portfelj med drugim vključuje finančna sredstva, ki se izmerijo po nižjem od njihovih zneskov ob začetnem pripoznanju ali po njihovi pošteni vrednosti (t. i. ‚nižja izmed nabavne ali tržne vrednosti‘ ali ‚LOCOM‘).

| 18. | V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank institucije, ki se jim lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba nekaterih pravil za vrednotenje finančnih instrumentov v MSRP, predložijo ustrezne računovodske portfelje, v obsegu, v kakršnem se ta pravila uporabljajo. |
| --- | --- |

18.

V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank institucije, ki se jim lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba nekaterih pravil za vrednotenje finančnih instrumentov v MSRP, predložijo ustrezne računovodske portfelje, v obsegu, v kakršnem se ta pravila uporabljajo.

| 19. | ‚Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘ vključujejo izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z ustreznim računovodskim okvirom. |
| --- | --- |

19.

‚Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘ vključujejo izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z ustreznim računovodskim okvirom.

4.2   Obveznosti

| 20. | Za finančne obveznosti se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi MSRP:






  (a) | ‚finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘; |
| --- | --- | --- |

20.

Za finančne obveznosti se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi MSRP:

(a)

‚finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘;

| (b) | ‚finančne obveznosti, označene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘; |
| --- | --- |

(b)

‚finančne obveznosti, označene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘;

| (c) | ‚finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti‘. |
| --- | --- |

(c)

‚finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti‘.

| 21. | Za finančne obveznosti se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel:






  (a) | ‚trgovalne finančne obveznosti‘ in |
| --- | --- | --- |

21.

Za finančne obveznosti se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel:

(a)

‚trgovalne finančne obveznosti‘ in

| (b) | ‚netrgovalne neizvedene finančne obveznosti, merjene z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘. |
| --- | --- |

(b)

‚netrgovalne neizvedene finančne obveznosti, merjene z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘.

| 22. | V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli institucije, ki se jim lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba nekaterih pravil za vrednotenje finančnih instrumentov v MSRP, predložijo ustrezne računovodske portfelje, če se ti uporabljajo. |
| --- | --- |

22.

V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli institucije, ki se jim lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba nekaterih pravil za vrednotenje finančnih instrumentov v MSRP, predložijo ustrezne računovodske portfelje, če se ti uporabljajo.

| 23. | V skladu z MSRP in nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ‚izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘ vključujejo izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z ustreznim računovodskim okvirom. |
| --- | --- |

23.

V skladu z MSRP in nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ‚izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘ vključujejo izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z ustreznim računovodskim okvirom.

5.   FINANČNI INSTRUMENTI

5.1   Finančna sredstva

| 24. | Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja. Knjigovodska vrednost finančnih sredstev vključuje obračunane obresti. |
| --- | --- |

24.

Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja. Knjigovodska vrednost finančnih sredstev vključuje obračunane obresti.

| 25. | Finančna sredstva se razporedijo med naslednje vrste instrumentov: ‚denar v blagajni‘, ‚izvedeni finančni instrumenti‘, ‚lastniški instrumenti‘, dolžniški vred‚nostni papirji‘ ter ‚krediti in druga finančna sredstva‘. |
| --- | --- |

25.

Finančna sredstva se razporedijo med naslednje vrste instrumentov: ‚denar v blagajni‘, ‚izvedeni finančni instrumenti‘, ‚lastniški instrumenti‘, dolžniški vred‚nostni papirji‘ ter ‚krediti in druga finančna sredstva‘.

| 26. | ‚Dolžniški vrednostni papirji‘ so dolžniški instrumenti, ki jih imajo institucije in so izdani kot vrednostni papirji, ki niso krediti v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja. |
| --- | --- |

26.

‚Dolžniški vrednostni papirji‘ so dolžniški instrumenti, ki jih imajo institucije in so izdani kot vrednostni papirji, ki niso krediti v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja.

| 27. | ‚Krediti in druga finančna sredstva‘ so dolžniški instrumenti, ki jih imajo institucije in niso vrednostni papirji; ta postavka vključuje ‚kredite‘ v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja in druga finančna sredstva, ki niso ‚krediti‘ v skladu z navedeno uredbo. ‚Druga finančna sredstva, ki niso krediti‘ so dodatno opredeljena v odstavku 41(g) dela 1 te priloge. Zato ‚dolžniški instrumenti‘ vključujejo ‚kredite in druga finančna sredstva‘ ter ‚dolžniške vrednostne papirje‘. |
| --- | --- |

27.

‚Krediti in druga finančna sredstva‘ so dolžniški instrumenti, ki jih imajo institucije in niso vrednostni papirji; ta postavka vključuje ‚kredite‘ v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja in druga finančna sredstva, ki niso ‚krediti‘ v skladu z navedeno uredbo. ‚Druga finančna sredstva, ki niso krediti‘ so dodatno opredeljena v odstavku 41(g) dela 1 te priloge. Zato ‚dolžniški instrumenti‘ vključujejo ‚kredite in druga finančna sredstva‘ ter ‚dolžniške vrednostne papirje‘.

5.2   Finančne obveznosti

| 28. | Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani obveznosti v bilanci stanja. Knjigovodska vrednost finančnih obveznosti vključuje obračunane obresti. |
| --- | --- |

28.

Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani obveznosti v bilanci stanja. Knjigovodska vrednost finančnih obveznosti vključuje obračunane obresti.

| 29. | Finančne obveznosti se razporedijo med naslednje vrste instrumentov: ‚izvedeni finančni instrumenti‘, ‚kratke pozicije‘, ‚vloge‘, ‚izdani dolžniški vrednostni papirji‘ in ‚druge finančne obveznosti‘. |
| --- | --- |

29.

Finančne obveznosti se razporedijo med naslednje vrste instrumentov: ‚izvedeni finančni instrumenti‘, ‚kratke pozicije‘, ‚vloge‘, ‚izdani dolžniški vrednostni papirji‘ in ‚druge finančne obveznosti‘.

| 30. | ‚Vloge‘ so opredeljene enako kot v uredbi ECB o statističnih postavkah bilance stanja. |
| --- | --- |

30.

‚Vloge‘ so opredeljene enako kot v uredbi ECB o statističnih postavkah bilance stanja.

| 31. | ‚Izdani dolžniški vrednostni papirji‘ so dolžniški instrumenti, ki jih institucije izdajo kot vrednostne papirje, ki niso vloge v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja. |
| --- | --- |

31.

‚Izdani dolžniški vrednostni papirji‘ so dolžniški instrumenti, ki jih institucije izdajo kot vrednostne papirje, ki niso vloge v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja.

| 32. | ‚Druge finančne obveznosti‘ vključujejo vse finančne obveznosti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, kratke pozicije, vloge in izdani dolžniški vrednostni papirji. |
| --- | --- |

32.

‚Druge finančne obveznosti‘ vključujejo vse finančne obveznosti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, kratke pozicije, vloge in izdani dolžniški vrednostni papirji.

| 33. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli lahko ‚druge finančne obveznosti‘ vključujejo finančna poroštva, če so merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MRS 39, 47.(a) člen] ali po prvotno pripoznanem znesku, od katerega se odšteje kumulativna amortizacija [MRS 39, 47.(c)(ii) člen]. Zaveze iz kreditov se sporočajo kot ‚druge finančne obveznosti‘, če so označene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MRS 39, 47.(a) člen] ali so zaveze za zagotovitev kredita po obrestni meri, ki je nižja od tržne obrestne mere [MRS 39, 47.(b) člen, 47.(d) člen]. Rezervacije, ki izhajajo iz teh pogodb [MRS 39, 47.(c)(i) člen, (d)(i) člen], se sporočajo kot rezervacije za ‚prevzete obveznosti in poroštva‘. |
| --- | --- |

33.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli lahko ‚druge finančne obveznosti‘ vključujejo finančna poroštva, če so merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MRS 39, 47.(a) člen] ali po prvotno pripoznanem znesku, od katerega se odšteje kumulativna amortizacija [MRS 39, 47.(c)(ii) člen]. Zaveze iz kreditov se sporočajo kot ‚druge finančne obveznosti‘, če so označene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MRS 39, 47.(a) člen] ali so zaveze za zagotovitev kredita po obrestni meri, ki je nižja od tržne obrestne mere [MRS 39, 47.(b) člen, 47.(d) člen]. Rezervacije, ki izhajajo iz teh pogodb [MRS 39, 47.(c)(i) člen, (d)(i) člen], se sporočajo kot rezervacije za ‚prevzete obveznosti in poroštva‘.

| 34. | ‚Druge finančne obveznosti‘ lahko vključujejo tudi dividende, ki jih je treba plačati, obveznosti v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami in tranzitnimi postavkami ter obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami poslov z vrednostnimi papirji ali poslov v tuji valuti (obveznosti za posle, pripoznane pred rokom plačila). |
| --- | --- |

34.

‚Druge finančne obveznosti‘ lahko vključujejo tudi dividende, ki jih je treba plačati, obveznosti v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami in tranzitnimi postavkami ter obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami poslov z vrednostnimi papirji ali poslov v tuji valuti (obveznosti za posle, pripoznane pred rokom plačila).

6.   RAZČLENITEV NASPROTNIH STRANK

| 35. | Kadar je zahtevana razčlenitev po nasprotnih strankah, se uporabijo naslednji sektorji nasprotnih strank:






  (a) | centralne banke; |
| --- | --- | --- |

35.

Kadar je zahtevana razčlenitev po nasprotnih strankah, se uporabijo naslednji sektorji nasprotnih strank:

(a)

centralne banke;

| (b) | država: centralna, državna ali regionalna ter lokalna raven države, ki vključuje upravne organe in nekomercialna podjetja, izključuje pa javne družbe in zasebne družbe, ki so v lasti teh sektorjev države in opravljajo komercialno dejavnost (o čemer se poroča pod postavko ‚nefinančne družbe‘), skladi socialne varnosti in mednarodne organizacije, kot so Evropska skupnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave; |
| --- | --- |

(b)

država: centralna, državna ali regionalna ter lokalna raven države, ki vključuje upravne organe in nekomercialna podjetja, izključuje pa javne družbe in zasebne družbe, ki so v lasti teh sektorjev države in opravljajo komercialno dejavnost (o čemer se poroča pod postavko ‚nefinančne družbe‘), skladi socialne varnosti in mednarodne organizacije, kot so Evropska skupnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave;

| (c) | kreditne institucije: vse institucije, ki jih zajema opredelitev v členu 4(1)(1) CRR (‚družba, katere dejavnost je sprejemanje vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje kreditov za svoj račun‘), in multilateralne razvojne banke; |
| --- | --- |

(c)

kreditne institucije: vse institucije, ki jih zajema opredelitev v členu 4(1)(1) CRR (‚družba, katere dejavnost je sprejemanje vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje kreditov za svoj račun‘), in multilateralne razvojne banke;

| (d) | druge finančne družbe: vse finančne družbe in neprave družbe razen kreditnih institucij, kot so investicijska podjetja, investicijski skladi, zavarovalnice, pokojninski skladi, kolektivni naložbeni podjemi, klirinške hiše ter drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

druge finančne družbe: vse finančne družbe in neprave družbe razen kreditnih institucij, kot so investicijska podjetja, investicijski skladi, zavarovalnice, pokojninski skladi, kolektivni naložbeni podjemi, klirinške hiše ter drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti;

| (e) | nefinančne družbe: družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem, ampak predvsem s proizvodnjo tržnega blaga in opravljanjem nefinančnih storitev v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja; |
| --- | --- |

(e)

nefinančne družbe: družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem, ampak predvsem s proizvodnjo tržnega blaga in opravljanjem nefinančnih storitev v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja;

| (f) | gospodinjstva: posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci nefinančnih in finančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Vključene so nepridobitne družbe, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, ki se ukvarjajo zlasti s proizvodnjo netržnega blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev. |
| --- | --- |

(f)

gospodinjstva: posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci nefinančnih in finančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Vključene so nepridobitne družbe, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, ki se ukvarjajo zlasti s proizvodnjo netržnega blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev.

| 36. | Dodelitev sektorja nasprotni stranki temelji izključno na naravi neposredne nasprotne stranke. Razvrstitev izpostavljenosti, nastalih skupaj pri več kot enem dolžniku, se pripravi na podlagi značilnosti dolžnika, ki je bil pomembnejši ali odločilnejši za to, da je institucija odobrila izpostavljenost. Pri drugih razvrstitvah morajo biti porazdelitev skupno nastalih izpostavljenosti sektorja nasprotne stranke, država sedeža in oznake NACE določene na podlagi značilnosti pomembnejšega ali odločilnejšega dolžnika. |
| --- | --- |

36.

Dodelitev sektorja nasprotni stranki temelji izključno na naravi neposredne nasprotne stranke. Razvrstitev izpostavljenosti, nastalih skupaj pri več kot enem dolžniku, se pripravi na podlagi značilnosti dolžnika, ki je bil pomembnejši ali odločilnejši za to, da je institucija odobrila izpostavljenost. Pri drugih razvrstitvah morajo biti porazdelitev skupno nastalih izpostavljenosti sektorja nasprotne stranke, država sedeža in oznake NACE določene na podlagi značilnosti pomembnejšega ali odločilnejšega dolžnika.

DEL 2

NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI

1.   BILANCA STANJA

1.1   Sredstva (1.1)

| 1. | ‚Denar v blagajni‘ vključuje imetje domačih in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki se splošno uporabljajo za izvajanje plačil. |
| --- | --- |

1.

‚Denar v blagajni‘ vključuje imetje domačih in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki se splošno uporabljajo za izvajanje plačil.

| 2. | ‚Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah‘ vključujejo stanja sredstev na vpogled v centralnih bankah. |
| --- | --- |

2.

‚Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah‘ vključujejo stanja sredstev na vpogled v centralnih bankah.

| 3. | ‚Druge vloge na vpogled‘ vključujejo stanja sredstev na vpogled v kreditnih institucijah. |
| --- | --- |

3.

‚Druge vloge na vpogled‘ vključujejo stanja sredstev na vpogled v kreditnih institucijah.

| 4. | ‚Naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov podjetja in pridruženih družb‘ vključujejo naložbe v kapital pridruženih družb, skupnih podvigov in odvisnih družb, ki niso polno ali sorazmerno konsolidirane. Knjigovodska vrednost naložb v kapital, obračunana z uporabo kapitalske metode, vključuje z njimi povezano dobro ime. |
| --- | --- |

4.

‚Naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov podjetja in pridruženih družb‘ vključujejo naložbe v kapital pridruženih družb, skupnih podvigov in odvisnih družb, ki niso polno ali sorazmerno konsolidirane. Knjigovodska vrednost naložb v kapital, obračunana z uporabo kapitalske metode, vključuje z njimi povezano dobro ime.

| 5. | O sredstvih, ki niso finančna sredstva in zaradi svoje narave ne morejo biti razvrščena v posamezne bilančne postavke, se poroča pod postavko ‚druga sredstva‘. Druga sredstva lahko vključujejo zlato, srebro in drugo blago, tudi če so namenjena trgovanju. |
| --- | --- |

5.

O sredstvih, ki niso finančna sredstva in zaradi svoje narave ne morejo biti razvrščena v posamezne bilančne postavke, se poroča pod postavko ‚druga sredstva‘. Druga sredstva lahko vključujejo zlato, srebro in drugo blago, tudi če so namenjena trgovanju.

| 6. | ‚Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo‘ imajo enak pomen kot v MSRP 5. |
| --- | --- |

6.

‚Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo‘ imajo enak pomen kot v MSRP 5.

1.2   Obveznosti (1.2)

| 7. | Rezervacije za ‚Pokojnine in druge pozaposlitvene obveznosti za določene zaslužke‘ vključujejo znesek neto obveznosti za določene zaslužke. |
| --- | --- |

7.

Rezervacije za ‚Pokojnine in druge pozaposlitvene obveznosti za določene zaslužke‘ vključujejo znesek neto obveznosti za določene zaslužke.

| 8. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli rezervacije za ‚druge dolgoročne zaslužke zaposlencev‘ vključujejo vrednosti primanjkljajev v programih dolgoročnih zaslužkov zaposlencev iz MRS 19, 153. člen. Vnaprej vračunani odhodki iz kratkoročnih zaslužkov zaposlencev [MRS 19, 11.(a) člen], programi z določenimi prispevki [MRS 19, 51.(a) člen] in odpravnine [MRS 19, 169.(a) člen] se vključijo v ‚druge obveznosti‘. |
| --- | --- |

8.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli rezervacije za ‚druge dolgoročne zaslužke zaposlencev‘ vključujejo vrednosti primanjkljajev v programih dolgoročnih zaslužkov zaposlencev iz MRS 19, 153. člen. Vnaprej vračunani odhodki iz kratkoročnih zaslužkov zaposlencev [MRS 19, 11.(a) člen], programi z določenimi prispevki [MRS 19, 51.(a) člen] in odpravnine [MRS 19, 169.(a) člen] se vključijo v ‚druge obveznosti‘.

| 9. | ‚Delniški kapital, vračljiv na zahtevo‘ vključuje kapitalske instrumente, ki jih izda institucija in ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v lastniški kapital. Institucije pod to postavko vključijo delnice zadrug, ki ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v lastniški kapital. |
| --- | --- |

9.

‚Delniški kapital, vračljiv na zahtevo‘ vključuje kapitalske instrumente, ki jih izda institucija in ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v lastniški kapital. Institucije pod to postavko vključijo delnice zadrug, ki ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v lastniški kapital.

| 10. | O obveznostih, ki niso finančne obveznosti in zaradi svoje narave ne morejo biti razvrščene v posamezne bilančne postavke, se poroča pod postavko ‚druge obveznosti‘. |
| --- | --- |

10.

O obveznostih, ki niso finančne obveznosti in zaradi svoje narave ne morejo biti razvrščene v posamezne bilančne postavke, se poroča pod postavko ‚druge obveznosti‘.

| 11. | ‚Obveznosti, vključene v skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo‘ imajo enak pomen kot v MSRP 5. |
| --- | --- |

11.

‚Obveznosti, vključene v skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo‘ imajo enak pomen kot v MSRP 5.

| 12. | ‚Rezervacije za splošna bančna tveganja‘ so zneski, ki so bili dodeljeni v skladu s členom 38 direktive o računovodskih izkazih bank. Kadar so pripoznane, se prikažejo ločeno kot obveznosti pod postavko ‚rezervacije‘ ali med lastniškim kapitalom pod postavko ‚druge rezerve‘. |
| --- | --- |

12.

‚Rezervacije za splošna bančna tveganja‘ so zneski, ki so bili dodeljeni v skladu s členom 38 direktive o računovodskih izkazih bank. Kadar so pripoznane, se prikažejo ločeno kot obveznosti pod postavko ‚rezervacije‘ ali med lastniškim kapitalom pod postavko ‚druge rezerve‘.

1.3   Lastniški kapital (1.3)

| 13. | Lastniški instrumenti, ki so finančni instrumenti, v skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli vključujejo pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MRS 32. |
| --- | --- |

13.

Lastniški instrumenti, ki so finančni instrumenti, v skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli vključujejo pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MRS 32.

| 14. | ‚Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican‘ vključuje knjigovodsko vrednost kapitala, ki ga izda institucija in je bil vpoklican za vlagatelje, vendar ni bil plačan na referenčni datum. |
| --- | --- |

14.

‚Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican‘ vključuje knjigovodsko vrednost kapitala, ki ga izda institucija in je bil vpoklican za vlagatelje, vendar ni bil plačan na referenčni datum.

| 15. | ‚Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov‘ vključuje sestavino lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov (tj. finančnih instrumentov, ki vsebujejo sestavino obveznosti in sestavino lastniškega kapitala), ki jih izda institucija, če so ločeni v skladu z ustreznim računovodskim okvirom (vključno s sestavljenimi finančnimi instrumenti z več vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih vrednosti so medsebojno odvisne). |
| --- | --- |

15.

‚Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov‘ vključuje sestavino lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov (tj. finančnih instrumentov, ki vsebujejo sestavino obveznosti in sestavino lastniškega kapitala), ki jih izda institucija, če so ločeni v skladu z ustreznim računovodskim okvirom (vključno s sestavljenimi finančnimi instrumenti z več vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih vrednosti so medsebojno odvisne).

| 16. | ‚Drugi izdani lastniški instrumenti‘ vključujejo lastniške instrumente, ki so finančni instrumenti razen ‚kapitala‘ in ‚sestavine lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov‘. |
| --- | --- |

16.

‚Drugi izdani lastniški instrumenti‘ vključujejo lastniške instrumente, ki so finančni instrumenti razen ‚kapitala‘ in ‚sestavine lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov‘.

| 17. | ‚Drug lastniški kapital‘ zajema vse lastniške instrumente, ki niso finančni instrumenti, med drugim z lastniškim kapitalom poravnane plačilne transakcije na podlagi delnic [MSRP 2, 10. člen]. |
| --- | --- |

17.

‚Drug lastniški kapital‘ zajema vse lastniške instrumente, ki niso finančni instrumenti, med drugim z lastniškim kapitalom poravnane plačilne transakcije na podlagi delnic [MSRP 2, 10. člen].

| 18. | ‚Rezerve prevrednotenja‘ v skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli vključujejo znesek rezerv, nastalih na podlagi prve uporabe MRS ali združljivih nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel, ki niso bile evidentirane kot druge vrste rezerv. |
| --- | --- |

18.

‚Rezerve prevrednotenja‘ v skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli vključujejo znesek rezerv, nastalih na podlagi prve uporabe MRS ali združljivih nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel, ki niso bile evidentirane kot druge vrste rezerv.

| 19. | ‚Druge rezerve‘ se delijo na ‚rezerve ali prenesene izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ ter ‚drugo‘. ‚Rezerve ali prenesene izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ vključujejo nabran znesek prihodkov in odhodkov, ki jih ustvarijo navedene naložbe z dobičkom ali izgubo v preteklih letih. ‚Drugo‘ vključuje rezerve, ki niso vključene že v drugih postavkah rezerv, lahko vključuje zakonske rezerve in statutarne rezerve. |
| --- | --- |

19.

‚Druge rezerve‘ se delijo na ‚rezerve ali prenesene izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ ter ‚drugo‘. ‚Rezerve ali prenesene izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ vključujejo nabran znesek prihodkov in odhodkov, ki jih ustvarijo navedene naložbe z dobičkom ali izgubo v preteklih letih. ‚Drugo‘ vključuje rezerve, ki niso vključene že v drugih postavkah rezerv, lahko vključuje zakonske rezerve in statutarne rezerve.

| 20. | ‚Lastne delnice‘ zajemajo vse finančne instrumente z značilnostmi lastnih lastniških instrumentov, ki jih je institucija ponovno pridobila. |
| --- | --- |

20.

‚Lastne delnice‘ zajemajo vse finančne instrumente z značilnostmi lastnih lastniških instrumentov, ki jih je institucija ponovno pridobila.

2.   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA (2)

| 21. | Prihodki in odhodki iz naslova obresti od finančnih instrumentov v posesti za trgovanje ter od finančnih instrumentov, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se sporočajo ločeno od drugih dobičkov in izgub iz postavk ‚prihodki iz naslova obresti‘ in ‚odhodki iz naslova obresti‘ (‚čista cena‘) ali kot del dobičkov ali izgub iz teh kategorij instrumentov (‚polna cena‘). |
| --- | --- |

21.

Prihodki in odhodki iz naslova obresti od finančnih instrumentov v posesti za trgovanje ter od finančnih instrumentov, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se sporočajo ločeno od drugih dobičkov in izgub iz postavk ‚prihodki iz naslova obresti‘ in ‚odhodki iz naslova obresti‘ (‚čista cena‘) ali kot del dobičkov ali izgub iz teh kategorij instrumentov (‚polna cena‘).

| 22. | Institucije sporočajo naslednje postavke, razčlenjene po računovodskih portfeljih:






  (a) | ‚prihodki iz naslova obresti‘; |
| --- | --- | --- |

22.

Institucije sporočajo naslednje postavke, razčlenjene po računovodskih portfeljih:

(a)

‚prihodki iz naslova obresti‘;

| (b) | ‚odhodki iz naslova obresti‘; |
| --- | --- |

(b)

‚odhodki iz naslova obresti‘;

| (c) | ‚prihodki od dividend‘; |
| --- | --- |

(c)

‚prihodki od dividend‘;

| (d) | ‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, neto‘; |
| --- | --- |

(d)

‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, neto‘;

| (e) | ‚oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘. |
| --- | --- |

(e)

‚oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘.

| 23. | Postavki ‚Prihodki iz naslova obresti. Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje‘ in ‚Odhodki iz naslova obresti. Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje‘ vključujeta zneske v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, razvrščenimi v kategorijo ‚obračunavanje varovanja pred tveganjem‘, ki zajema obrestno tveganje. Poroča se jih kot prihodke in odhodke iz naslova obresti na bruto osnovi, da se pravilno prikažejo prihodki in odhodki iz naslova obresti iz postavk, varovanih pred tveganjem, s katerimi so povezani. |
| --- | --- |

23.

Postavki ‚Prihodki iz naslova obresti. Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje‘ in ‚Odhodki iz naslova obresti. Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje‘ vključujeta zneske v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, razvrščenimi v kategorijo ‚obračunavanje varovanja pred tveganjem‘, ki zajema obrestno tveganje. Poroča se jih kot prihodke in odhodke iz naslova obresti na bruto osnovi, da se pravilno prikažejo prihodki in odhodki iz naslova obresti iz postavk, varovanih pred tveganjem, s katerimi so povezani.

| 24. | Zneski v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, razvrščenimi v kategorijo ‚v posesti za trgovanje‘, ki so instrumenti za varovanje pred tveganji z ekonomskega, ne pa z računovodskega vidika, se lahko sporočijo kot prihodki in odhodki iz naslova obresti, da se pravilno prikažejo prihodki in odhodki iz naslova obresti iz finančnih instrumentov, ki so varovani pred tveganji. Ti zneski se vključijo kot del postavk ‚Prihodki iz naslova obresti. Finančna sredstva v posesti za trgovanje‘ in ‚Odhodki iz naslova obresti. Finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘. |
| --- | --- |

24.

Zneski v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, razvrščenimi v kategorijo ‚v posesti za trgovanje‘, ki so instrumenti za varovanje pred tveganji z ekonomskega, ne pa z računovodskega vidika, se lahko sporočijo kot prihodki in odhodki iz naslova obresti, da se pravilno prikažejo prihodki in odhodki iz naslova obresti iz finančnih instrumentov, ki so varovani pred tveganji. Ti zneski se vključijo kot del postavk ‚Prihodki iz naslova obresti. Finančna sredstva v posesti za trgovanje‘ in ‚Odhodki iz naslova obresti. Finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘.

| 25. | ‚Prihodki iz naslova obresti. Druga sredstva‘ vključujejo zneske prihodkov iz naslova obresti, ki niso vključeni v druge postavke. Ta postavka lahko vključuje prihodke iz naslova obresti v zvezi z denarnimi sredstvi, stanji denarnih sredstev v centralnih bankah in drugimi vlogami na vpogled ter nekratkoročnimi sredstvi in skupinami za odtujitev, razvrščenimi med sredstva v posesti za prodajo, ter neto prihodke iz naslova obresti od neto sredstev za določene zaslužke. |
| --- | --- |

25.

‚Prihodki iz naslova obresti. Druga sredstva‘ vključujejo zneske prihodkov iz naslova obresti, ki niso vključeni v druge postavke. Ta postavka lahko vključuje prihodke iz naslova obresti v zvezi z denarnimi sredstvi, stanji denarnih sredstev v centralnih bankah in drugimi vlogami na vpogled ter nekratkoročnimi sredstvi in skupinami za odtujitev, razvrščenimi med sredstva v posesti za prodajo, ter neto prihodke iz naslova obresti od neto sredstev za določene zaslužke.

| 26. | ‚Odhodki iz naslova obresti. Druge obveznosti‘ vključujejo zneske odhodkov iz naslova obresti, ki niso vključeni v druge postavke. Ta postavka lahko vključuje odhodke iz naslova obresti v zvezi z obveznostmi, vključenimi v skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo, odhodke, ki nastanejo zaradi povečanja knjigovodske vrednosti rezervacije, ki izraža minevanje časa, ali neto odhodke iz naslova obresti od neto obveznosti za določene zaslužke. |
| --- | --- |

26.

‚Odhodki iz naslova obresti. Druge obveznosti‘ vključujejo zneske odhodkov iz naslova obresti, ki niso vključeni v druge postavke. Ta postavka lahko vključuje odhodke iz naslova obresti v zvezi z obveznostmi, vključenimi v skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo, odhodke, ki nastanejo zaradi povečanja knjigovodske vrednosti rezervacije, ki izraža minevanje časa, ali neto odhodke iz naslova obresti od neto obveznosti za določene zaslužke.

| 27. | ‚Dobiček ali izguba iz nekratkoročnih sredstev in skupin za odtujitev, razvrščenih med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje‘ vključuje dobiček ali izgubo, ki je bila ustvarjena z nekratkoročnimi sredstvi in skupinami za odtujitev, razvrščenimi med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje. |
| --- | --- |

27.

‚Dobiček ali izguba iz nekratkoročnih sredstev in skupin za odtujitev, razvrščenih med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje‘ vključuje dobiček ali izgubo, ki je bila ustvarjena z nekratkoročnimi sredstvi in skupinami za odtujitev, razvrščenimi med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje.

| 28. | Prihodki od dividend iz naslova finančnih sredstev v posesti za trgovanje in iz naslova finančnih sredstev, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se sporočajo kot ‚prihodki od dividend‘ ločeno od drugih dobičkov in izgub iz teh kategorij ali kot del dobičkov ali izgub iz teh kategorij instrumentov. Prihodki od dividend iz odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb, ki ne spadajo v obseg konsolidacije, se sporočijo pod postavko ‚delež dobička ali (–) izgub iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ in knjigovodska vrednost naložbe se skladno z 10. členom MRS 28 zmanjša za tiste, ki so obračunani po kapitalski metodi. V skladu z MSRP se dobički ali izgube iz odprave pripoznanja naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe sporočijo pod postavko ‚delež dobička ali (–) izgub iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘. |
| --- | --- |

28.

Prihodki od dividend iz naslova finančnih sredstev v posesti za trgovanje in iz naslova finančnih sredstev, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se sporočajo kot ‚prihodki od dividend‘ ločeno od drugih dobičkov in izgub iz teh kategorij ali kot del dobičkov ali izgub iz teh kategorij instrumentov. Prihodki od dividend iz odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb, ki ne spadajo v obseg konsolidacije, se sporočijo pod postavko ‚delež dobička ali (–) izgub iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ in knjigovodska vrednost naložbe se skladno z 10. členom MRS 28 zmanjša za tiste, ki so obračunani po kapitalski metodi. V skladu z MSRP se dobički ali izgube iz odprave pripoznanja naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe sporočijo pod postavko ‚delež dobička ali (–) izgub iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘.

| 29. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli oslabitev ‚finančnih sredstev, merjenih po nabavni vrednosti‘ vključuje izgube zaradi oslabitve, ki nastanejo zaradi uporabe pravil o oslabitvah v MRS 39, 66. člen. |
| --- | --- |

29.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli oslabitev ‚finančnih sredstev, merjenih po nabavni vrednosti‘ vključuje izgube zaradi oslabitve, ki nastanejo zaradi uporabe pravil o oslabitvah v MRS 39, 66. člen.

| 30. | Institucije za postavko ‚dobički ali (–) izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem, neto‘ sporočijo spremembe poštene vrednosti pri instrumentih varovanja in pred tveganjem varovanih postavkah, vključno s posledicami neučinkovitosti varovanja denarnih tokov in varovanja neto naložb v poslovanje v tujini. |
| --- | --- |

30.

Institucije za postavko ‚dobički ali (–) izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem, neto‘ sporočijo spremembe poštene vrednosti pri instrumentih varovanja in pred tveganjem varovanih postavkah, vključno s posledicami neučinkovitosti varovanja denarnih tokov in varovanja neto naložb v poslovanje v tujini.

3.   IZKAZ VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA (3)

| 31. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se ‚davek iz dobička v zvezi s postavkami, ki ne bodo prerazvrščene‘ in ‚davek iz dobička v zvezi s postavkami, ki se lahko prerazvrstijo k dobičku ali (–) izgubi‘ [MRS 1, člen 91(b), IG6] sporočata kot ločeni vrstični postavki. |
| --- | --- |

31.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se ‚davek iz dobička v zvezi s postavkami, ki ne bodo prerazvrščene‘ in ‚davek iz dobička v zvezi s postavkami, ki se lahko prerazvrstijo k dobičku ali (–) izgubi‘ [MRS 1, člen 91(b), IG6] sporočata kot ločeni vrstični postavki.

4.   RAZČLENITEV FINANČNIH SREDSTEV PO INSTRUMENTIH IN PO SEKTORJU NASPROTNE STRANKE (4)

| 32. | Finančna sredstva se razčlenijo po instrumentih in, če se tako zahteva, po nasprotnih strankah. |
| --- | --- |

32.

Finančna sredstva se razčlenijo po instrumentih in, če se tako zahteva, po nasprotnih strankah.

| 33. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se lastniški instrumenti sporočajo po posebni razčlenitvi (‚od tega‘), da se opredelijo le instrumenti, merjeni po nabavni vrednosti, in določeni sektorji nasprotnih strank. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se lastniški instrumenti sporočajo po posebni razčlenitvi (‚od tega‘), da se opredelijo le sektorji nasprotni strank, ki ne kotirajo na borzi, in določeni sektorji nasprotnih strank. |
| --- | --- |

33.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se lastniški instrumenti sporočajo po posebni razčlenitvi (‚od tega‘), da se opredelijo le instrumenti, merjeni po nabavni vrednosti, in določeni sektorji nasprotnih strank. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se lastniški instrumenti sporočajo po posebni razčlenitvi (‚od tega‘), da se opredelijo le sektorji nasprotni strank, ki ne kotirajo na borzi, in določeni sektorji nasprotnih strank.

| 34. | Kar zadeva za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, institucije sporočajo pošteno vrednost oslabljenih sredstev in neoslabljenih sredstev ter kumulativni znesek izgub zaradi oslabitve, pripoznan v poslovnem izidu na datum poročanja. Vsota poštene vrednosti neoslabljenih sredstev in poštene vrednosti oslabljenih sredstev je knjigovodska vrednost teh sredstev. |
| --- | --- |

34.

Kar zadeva za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, institucije sporočajo pošteno vrednost oslabljenih sredstev in neoslabljenih sredstev ter kumulativni znesek izgub zaradi oslabitve, pripoznan v poslovnem izidu na datum poročanja. Vsota poštene vrednosti neoslabljenih sredstev in poštene vrednosti oslabljenih sredstev je knjigovodska vrednost teh sredstev.

| 35. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se za finančna sredstva, razvrščena kot ‚krediti in terjatve‘ ali kot ‚v posesti do zapadlosti v plačilo‘, sporočita bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih sredstev in bruto knjigovodska vrednost oslabljenih sredstev. Popravki vrednosti se razčlenijo na postavke ‚posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično‘, ‚posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena skupinsko‘ in ‚skupinski popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se za finančna sredstva, razvrščena kot ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘, sporočita bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih sredstev in bruto knjigovodska vrednost oslabljenih sredstev. |
| --- | --- |

35.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se za finančna sredstva, razvrščena kot ‚krediti in terjatve‘ ali kot ‚v posesti do zapadlosti v plačilo‘, sporočita bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih sredstev in bruto knjigovodska vrednost oslabljenih sredstev. Popravki vrednosti se razčlenijo na postavke ‚posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično‘, ‚posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena skupinsko‘ in ‚skupinski popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se za finančna sredstva, razvrščena kot ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘, sporočita bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih sredstev in bruto knjigovodska vrednost oslabljenih sredstev.

| 36. | ‚Posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično‘ vključujejo kumulativni znesek oslabitev v zvezi s finančnimi sredstvi, ki so bile ocenjene posamično. |
| --- | --- |

36.

‚Posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično‘ vključujejo kumulativni znesek oslabitev v zvezi s finančnimi sredstvi, ki so bile ocenjene posamično.

| 37. | ‚Posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena skupinsko‘ vključujejo kumulativni znesek skupinskih oslabitev, izračunan na podlagi nepomembnih kreditov, ki so oslabljeni posamično in za katere institucija uporabi statistični pristop (na podlagi portfelja). Ta pristop ne izključuje ocene posamičnih oslabitev kreditov, ki so posamično nepomembni, pri čemer se jih nato sporoči kot posebne popravke vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično. |
| --- | --- |

37.

‚Posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena skupinsko‘ vključujejo kumulativni znesek skupinskih oslabitev, izračunan na podlagi nepomembnih kreditov, ki so oslabljeni posamično in za katere institucija uporabi statistični pristop (na podlagi portfelja). Ta pristop ne izključuje ocene posamičnih oslabitev kreditov, ki so posamično nepomembni, pri čemer se jih nato sporoči kot posebne popravke vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično.

| 38. | ‚Skupinski popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane,‘ vključujejo kumulativni znesek skupinskih oslabitev, določenih za finančna sredstva, ki niso oslabljena posamično. Pri ‚popravkih vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘ se lahko upoštevajo MRS 39, 59.(f) člen, AG87 in AG90. |
| --- | --- |

38.

‚Skupinski popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane,‘ vključujejo kumulativni znesek skupinskih oslabitev, določenih za finančna sredstva, ki niso oslabljena posamično. Pri ‚popravkih vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘ se lahko upoštevajo MRS 39, 59.(f) člen, AG87 in AG90.

| 39. | Vsota neoslabljenih sredstev in oslabljenih sredstev, zmanjšana za vse popravke vrednosti, je enaka knjigovodski vrednosti. |
| --- | --- |

39.

Vsota neoslabljenih sredstev in oslabljenih sredstev, zmanjšana za vse popravke vrednosti, je enaka knjigovodski vrednosti.

| 40. | Predloga 4.5 vključuje knjigovodsko vrednost za ‚kredite in druga finančna sredstva‘ ter ‚dolžniške vrednostne papirje‘, ki spadajo v opredelitev ‚podrejenega dolga‘ iz odstavka 54 tega dela. |
| --- | --- |

40.

Predloga 4.5 vključuje knjigovodsko vrednost za ‚kredite in druga finančna sredstva‘ ter ‚dolžniške vrednostne papirje‘, ki spadajo v opredelitev ‚podrejenega dolga‘ iz odstavka 54 tega dela.

5.   RAZČLENITEV KREDITOV IN DRUGIH FINANČNIH SREDSTEV PO PRODUKTIH (5)

| 41. | ‚Knjigovodska vrednost‘ kreditov in drugih finančnih sredstev se sporoči po vrsti produkta, zmanjšano za popravke vrednosti zaradi oslabitev. Stanja sredstev na vpogled, ki so razvrščena kot ‚denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled‘, se prav tako sporočijo v tej predlogi neodvisno od ‚računovodskega portfelja‘, v katerega so vključeni, in se dodelijo naslednjim produktom:






  (a) | ‚na vpogled (zahtevo) in s kratkim odpovednim rokom (transakcijski račun)‘ vključuje stanja sredstev na vpogled (zahtevo), sredstev s kratkim odpovednim rokom, transakcijske račune in podobna stanja sredstev, ki lahko vključujejo kredite, ki za kreditojemalca ne glede na njihovo pravno obliko predstavljajo vloge čez noč. Prav tako vključuje ‚prekoračitve stanja‘, ki so negativna stanja na transakcijskih računih; |
| --- | --- | --- |

41.

‚Knjigovodska vrednost‘ kreditov in drugih finančnih sredstev se sporoči po vrsti produkta, zmanjšano za popravke vrednosti zaradi oslabitev. Stanja sredstev na vpogled, ki so razvrščena kot ‚denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled‘, se prav tako sporočijo v tej predlogi neodvisno od ‚računovodskega portfelja‘, v katerega so vključeni, in se dodelijo naslednjim produktom:

(a)

‚na vpogled (zahtevo) in s kratkim odpovednim rokom (transakcijski račun)‘ vključuje stanja sredstev na vpogled (zahtevo), sredstev s kratkim odpovednim rokom, transakcijske račune in podobna stanja sredstev, ki lahko vključujejo kredite, ki za kreditojemalca ne glede na njihovo pravno obliko predstavljajo vloge čez noč. Prav tako vključuje ‚prekoračitve stanja‘, ki so negativna stanja na transakcijskih računih;

| (b) | ‚dolg po kreditnih karticah‘ vključuje kredit, odobren prek kartic z odloženim plačilom ali prek kreditnih kartic [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja]; |
| --- | --- |

(b)

‚dolg po kreditnih karticah‘ vključuje kredit, odobren prek kartic z odloženim plačilom ali prek kreditnih kartic [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja];

| (c) | ‚odkupljene terjatve‘ vključujejo kredite drugim dolžnikom, odobrene na podlagi računov ali drugih dokumentov, ki dajejo pravico do prejetja izkupička od poslov za prodajo blaga ali opravljanje storitev. Ta postavka vključuje vse posle odkupa terjatev (z regresom ali brez); |
| --- | --- |

(c)

‚odkupljene terjatve‘ vključujejo kredite drugim dolžnikom, odobrene na podlagi računov ali drugih dokumentov, ki dajejo pravico do prejetja izkupička od poslov za prodajo blaga ali opravljanje storitev. Ta postavka vključuje vse posle odkupa terjatev (z regresom ali brez);

| (d) | ‚finančni najem‘ vključuje knjigovodsko vrednost denarnih terjatev iz naslova finančnega najema. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli so ‚terjatve iz naslova finančnega najema‘ terjatve, kot so opredeljene v MRS 17; |
| --- | --- |

(d)

‚finančni najem‘ vključuje knjigovodsko vrednost denarnih terjatev iz naslova finančnega najema. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli so ‚terjatve iz naslova finančnega najema‘ terjatve, kot so opredeljene v MRS 17;

| (e) | ‚krediti z začasnim odkupom‘ vključujejo finančna sredstva, zagotovljena v zameno za vrednostne papirje, kupljene na podlagi pogodb o začasni prodaji ali izposojene na podlagi pogodb o izposoji vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(e)

‚krediti z začasnim odkupom‘ vključujejo finančna sredstva, zagotovljena v zameno za vrednostne papirje, kupljene na podlagi pogodb o začasni prodaji ali izposojene na podlagi pogodb o izposoji vrednostnih papirjev;

| (f) | ‚drugi krediti‘ vključujejo negativna stanja s pogodbeno določenimi zapadlostmi ali roki, ki niso vključeni v druge postavke; |
| --- | --- |

(f)

‚drugi krediti‘ vključujejo negativna stanja s pogodbeno določenimi zapadlostmi ali roki, ki niso vključeni v druge postavke;

| (g) | ‚druga finančna sredstva, ki niso krediti‘ vključujejo druga finančna sredstva, ki ne morejo biti razvrščena kot ‚krediti‘ v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja. Ta postavka med drugim vključuje bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami (kot so sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo) ter tranzitne postavke (kot so čeki in druge oblike plačila, ki so poslani na izterjavo); |
| --- | --- |

(g)

‚druga finančna sredstva, ki niso krediti‘ vključujejo druga finančna sredstva, ki ne morejo biti razvrščena kot ‚krediti‘ v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja. Ta postavka med drugim vključuje bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami (kot so sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo) ter tranzitne postavke (kot so čeki in druge oblike plačila, ki so poslani na izterjavo);

| (h) | ‚hipotekarni krediti [krediti, zavarovani z nepremičninami]‘ vključujejo kredite, ki so formalno zavarovani z nepremičninami, neodvisno od njihovega razmerja med kreditom in zavarovanjem (tj. razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja); |
| --- | --- |

(h)

‚hipotekarni krediti [krediti, zavarovani z nepremičninami]‘ vključujejo kredite, ki so formalno zavarovani z nepremičninami, neodvisno od njihovega razmerja med kreditom in zavarovanjem (tj. razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja);

| (i) | ‚drugi zavarovani krediti‘ vključujejo kredite, ki so formalno kriti z zavarovanjem, neodvisno od njihovega razmerja med kreditom in zavarovanjem (tj. razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja), ki niso ‚krediti, zavarovani z nepremičninami‘, ‚finančni najem‘ in ‚krediti z začasnim odkupom‘. To zavarovanje vključuje zastavo vrednostnih papirjev, denarnih sredstev in drugih zavarovanj; |
| --- | --- |

(i)

‚drugi zavarovani krediti‘ vključujejo kredite, ki so formalno kriti z zavarovanjem, neodvisno od njihovega razmerja med kreditom in zavarovanjem (tj. razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja), ki niso ‚krediti, zavarovani z nepremičninami‘, ‚finančni najem‘ in ‚krediti z začasnim odkupom‘. To zavarovanje vključuje zastavo vrednostnih papirjev, denarnih sredstev in drugih zavarovanj;

| (j) | ‚potrošniški krediti‘ vključujejo kredite, odobrene predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja]; |
| --- | --- |

(j)

‚potrošniški krediti‘ vključujejo kredite, odobrene predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja];

| (k) | ‚stanovanjski krediti‘ vključujejo kredite, odobrene gospodinjstvom za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja]; |
| --- | --- |

(k)

‚stanovanjski krediti‘ vključujejo kredite, odobrene gospodinjstvom za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja];

| (l) | ‚krediti za financiranje projektov‘ vključujejo kredite, ki se poplačajo izključno iz prihodkov od projektov, ki se z njimi financirajo. |
| --- | --- |

(l)

‚krediti za financiranje projektov‘ vključujejo kredite, ki se poplačajo izključno iz prihodkov od projektov, ki se z njimi financirajo.

6.   RAZČLENITEV KREDITOV IN DRUGIH FINANČNIH SREDSTEV ZA NEFINANČNE DRUŽBE PO OZNAKAH NACE (6)

| 42. | Bruto knjigovodska vrednost kreditov in drugih finančnih sredstev za nefinančne družbe se razvrsti po sektorju gospodarskih dejavnosti z uporabo oznak iz uredbe NACE (‚oznake NACE‘) na podlagi glavne dejavnosti nasprotne stranke. |
| --- | --- |

42.

Bruto knjigovodska vrednost kreditov in drugih finančnih sredstev za nefinančne družbe se razvrsti po sektorju gospodarskih dejavnosti z uporabo oznak iz uredbe NACE (‚oznake NACE‘) na podlagi glavne dejavnosti nasprotne stranke.

| 43. | Razvrstitev izpostavljenosti, nastalih skupno s strani več kot enega dolžnika, se izvede v skladu z odstavkom 36 dela 1. |
| --- | --- |

43.

Razvrstitev izpostavljenosti, nastalih skupno s strani več kot enega dolžnika, se izvede v skladu z odstavkom 36 dela 1.

| 44. | Poročanje oznak NACE se izvede na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘). |
| --- | --- |

44.

Poročanje oznak NACE se izvede na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘).

| 45. | Pri dolžniških instrumentih po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa pomeni ‚bruto knjigovodska vrednost‘ knjigovodsko vrednost brez ‚akumuliranih oslabitev‘. Pri dolžniških instrumentih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida pomeni ‚bruto knjigovodska vrednost‘ knjigovodsko vrednost brez ‚akumuliranih sprememb poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘. |
| --- | --- |

45.

Pri dolžniških instrumentih po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa pomeni ‚bruto knjigovodska vrednost‘ knjigovodsko vrednost brez ‚akumuliranih oslabitev‘. Pri dolžniških instrumentih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida pomeni ‚bruto knjigovodska vrednost‘ knjigovodsko vrednost brez ‚akumuliranih sprememb poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘.

| 46. | ‚Akumulirane oslabitve‘ se sporočijo za finančna sredstva po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa. Podatki o ‚akumuliranih spremembah poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se sporočijo za finančna sredstva po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. ‚Akumulirane oslabitve‘ vključujejo posebne popravke vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično in skupinsko, kot so opredeljeni v odstavkih 36 in 37, ter ‚skupinske popravke vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘, kot so opredeljeni v odstavku 38, ne vključujejo pa zneskov ‚akumuliranih odpisov‘, kot so opredeljeni v odstavku 49. |
| --- | --- |

46.

‚Akumulirane oslabitve‘ se sporočijo za finančna sredstva po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa. Podatki o ‚akumuliranih spremembah poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se sporočijo za finančna sredstva po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. ‚Akumulirane oslabitve‘ vključujejo posebne popravke vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično in skupinsko, kot so opredeljeni v odstavkih 36 in 37, ter ‚skupinske popravke vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘, kot so opredeljeni v odstavku 38, ne vključujejo pa zneskov ‚akumuliranih odpisov‘, kot so opredeljeni v odstavku 49.

7.   FINANČNA SREDSTVA, KI SO PREDMET OSLABITVE IN SO PREKORAČILA ZAPADLOST V PLAČILO ALI SO OSLABLJENA (7)

| 47. | Dolžniški instrumenti, ki so na referenčni datum poročanja prekoračili zapadlost v plačilo, vendar niso oslabljeni, se sporočijo v računovodskih portfeljih, ki so predmet oslabitve. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ti računovodski portfelji zajemajo kategorije ‚razpoložljiv za prodajo‘, ‚krediti in terjatve‘ in ‚v posesti do zapadlosti v plačilo‘. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank ti računovodski portfelji zajemajo tudi ‚netrgovalne dolžniške instrumente, merjene z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘ in ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘. |
| --- | --- |

47.

Dolžniški instrumenti, ki so na referenčni datum poročanja prekoračili zapadlost v plačilo, vendar niso oslabljeni, se sporočijo v računovodskih portfeljih, ki so predmet oslabitve. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ti računovodski portfelji zajemajo kategorije ‚razpoložljiv za prodajo‘, ‚krediti in terjatve‘ in ‚v posesti do zapadlosti v plačilo‘. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank ti računovodski portfelji zajemajo tudi ‚netrgovalne dolžniške instrumente, merjene z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘ in ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘.

| 48. | Sredstva so štejejo kot zapadla, kadar nasprotne stranke niso izvedle plačil v pogodbeno določenem roku. Celotni zneski takšnih sredstev se sporočijo in razčlenijo glede na število dni najstarejšega zapadlega obroka. Analiza zapadlosti ne vključuje slabih terjatev. Knjigovodska vrednost oslabljenih finančnih sredstev se sporoči ločeno od zapadlih sredstev. |
| --- | --- |

48.

Sredstva so štejejo kot zapadla, kadar nasprotne stranke niso izvedle plačil v pogodbeno določenem roku. Celotni zneski takšnih sredstev se sporočijo in razčlenijo glede na število dni najstarejšega zapadlega obroka. Analiza zapadlosti ne vključuje slabih terjatev. Knjigovodska vrednost oslabljenih finančnih sredstev se sporoči ločeno od zapadlih sredstev.

| 49. | Stolpec ‚akumulirani odpisi‘ vključuje kumulativni znesek glavnice in zapadlih obresti katerega koli instrumenta, ki ga institucija več ne pripoznava, ker se šteje za neizterljivega, neodvisno od portfelja, v katerega je vključen. Ti zneski se poročajo do popolnega prenehanja vseh pravic institucije (zaradi izteka roka zastaranja, odpisa ali drugih vzrokov) ali do poplačila. |
| --- | --- |

49.

Stolpec ‚akumulirani odpisi‘ vključuje kumulativni znesek glavnice in zapadlih obresti katerega koli instrumenta, ki ga institucija več ne pripoznava, ker se šteje za neizterljivega, neodvisno od portfelja, v katerega je vključen. Ti zneski se poročajo do popolnega prenehanja vseh pravic institucije (zaradi izteka roka zastaranja, odpisa ali drugih vzrokov) ali do poplačila.

| 50. | ‚Odpisi‘ lahko nastanejo z znižanjem knjigovodske vrednosti finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi, ter znižanjem zneskov kontov popravka vrednosti za kreditne izgube, in sicer na podlagi knjigovodske vrednosti finančnih sredstev. |
| --- | --- |

50.

‚Odpisi‘ lahko nastanejo z znižanjem knjigovodske vrednosti finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi, ter znižanjem zneskov kontov popravka vrednosti za kreditne izgube, in sicer na podlagi knjigovodske vrednosti finančnih sredstev.

8.   RAZČLENITEV FINANČNIH OBVEZNOSTI (8)

| 51. | Ker so ‚vloge‘ opredeljene enako kot v uredbi ECB o statističnih postavkah bilance stanja, se regulirane varčevalne vloge razvrstijo v skladu z navedeno uredbo in razporedijo glede na nasprotno stranko. Predvsem neprenosljive varčevalne vloge na vpogled, ki so kljub pravni možnosti dviga na zahtevo predmet znatnih kazni in omejitev ter imajo podobne značilnosti kot vloge čez noč, se razvrstijo kot vloge na odpoklic. |
| --- | --- |

51.

Ker so ‚vloge‘ opredeljene enako kot v uredbi ECB o statističnih postavkah bilance stanja, se regulirane varčevalne vloge razvrstijo v skladu z navedeno uredbo in razporedijo glede na nasprotno stranko. Predvsem neprenosljive varčevalne vloge na vpogled, ki so kljub pravni možnosti dviga na zahtevo predmet znatnih kazni in omejitev ter imajo podobne značilnosti kot vloge čez noč, se razvrstijo kot vloge na odpoklic.

| 52. | ‚Izdani dolžniški vrednostni papirji‘ se razčlenijo v naslednje vrste produktov:






  (a) | ‚potrdila o vlogah‘ so vrednostni papirji, ki imetnikom omogočajo, da dvignejo sredstva z računa; |
| --- | --- | --- |

52.

‚Izdani dolžniški vrednostni papirji‘ se razčlenijo v naslednje vrste produktov:

(a)

‚potrdila o vlogah‘ so vrednostni papirji, ki imetnikom omogočajo, da dvignejo sredstva z računa;

| (b) | ‚vrednostni papirji s premoženjskim kritjem‘ v skladu s členom 4(1)(61) CRR; |
| --- | --- |

(b)

‚vrednostni papirji s premoženjskim kritjem‘ v skladu s členom 4(1)(61) CRR;

| (c) | ‚krite obveznice‘ v skladu s členom 129(1) CRR; |
| --- | --- |

(c)

‚krite obveznice‘ v skladu s členom 129(1) CRR;

| (d) | ‚hibridne pogodbe‘ zajemajo pogodbe z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(d)

‚hibridne pogodbe‘ zajemajo pogodbe z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti;

| (e) | ‚drugi izdani dolžniški vrednostni papirji‘ vključujejo dolžniške vrednostne papirje, ki niso evidentirani v predhodnih vrsticah, pri čemer se delijo na konvertibilne in nekonvertibilne instrumente. |
| --- | --- |

(e)

‚drugi izdani dolžniški vrednostni papirji‘ vključujejo dolžniške vrednostne papirje, ki niso evidentirani v predhodnih vrsticah, pri čemer se delijo na konvertibilne in nekonvertibilne instrumente.

| 53. | Izdane ‚podrejene obveznosti‘ se obravnavajo enako kot druge nastale finančne obveznosti. ‚Podrejene obveznosti‘, izdane v obliki vrednostnih papirjev, se razvrstijo kot ‚izdani dolžniški vrednostni papirji‘, medtem ko se podrejene obveznosti v obliki vlog razvrstijo kot ‚vloge‘. |
| --- | --- |

53.

Izdane ‚podrejene obveznosti‘ se obravnavajo enako kot druge nastale finančne obveznosti. ‚Podrejene obveznosti‘, izdane v obliki vrednostnih papirjev, se razvrstijo kot ‚izdani dolžniški vrednostni papirji‘, medtem ko se podrejene obveznosti v obliki vlog razvrstijo kot ‚vloge‘.

| 54. | Predloga 8.2 vključuje knjigovodsko vrednost za ‚vloge‘ in ‚izdane dolžniške vrednostne papirje‘, ki so skladni z opredelitvijo podrejenega dolga, razvrščenega po računovodskih portfeljih. Instrumenti ‚podrejenega dolga‘ predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom poravnane [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja]. |
| --- | --- |

54.

Predloga 8.2 vključuje knjigovodsko vrednost za ‚vloge‘ in ‚izdane dolžniške vrednostne papirje‘, ki so skladni z opredelitvijo podrejenega dolga, razvrščenega po računovodskih portfeljih. Instrumenti ‚podrejenega dolga‘ predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom poravnane [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja].

9.   ZAVEZE IZ KREDITOV, FINANČNA POROŠTVA IN DRUGE ZAVEZE (9)

| 55. | Zunajbilančne izpostavljenosti vključujejo zunajbilančne postavke iz Priloge I k CRR. Zunajbilančne izpostavljenosti se razčlenijo v prevzete obveznosti iz kreditov, dana finančna poroštva in druge prevzete obveznosti. |
| --- | --- |

55.

Zunajbilančne izpostavljenosti vključujejo zunajbilančne postavke iz Priloge I k CRR. Zunajbilančne izpostavljenosti se razčlenijo v prevzete obveznosti iz kreditov, dana finančna poroštva in druge prevzete obveznosti.

| 56. | Informacije o prevzetih obveznostih iz kreditov, prejetih obvezah iz kreditov, danih in prejetih finančnih poroštvih in drugih obveznostih vključujejo preklicne in nepreklicne obveznosti. |
| --- | --- |

56.

Informacije o prevzetih obveznostih iz kreditov, prejetih obvezah iz kreditov, danih in prejetih finančnih poroštvih in drugih obveznostih vključujejo preklicne in nepreklicne obveznosti.

| 57. | ‚Zaveze iz kreditov‘ so trdne zaveze glede zagotovitve kredita pod vnaprej določenimi pogoji, razen v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ker se ti lahko poravnajo z denarnimi sredstvi ali z izročitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta. Kot ‚zaveze iz kreditov‘ se razvrstijo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:






  (a) | ‚terminski dogovori o obrestni meri vloge‘; |
| --- | --- | --- |

57.

‚Zaveze iz kreditov‘ so trdne zaveze glede zagotovitve kredita pod vnaprej določenimi pogoji, razen v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ker se ti lahko poravnajo z denarnimi sredstvi ali z izročitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta. Kot ‚zaveze iz kreditov‘ se razvrstijo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:

(a)

‚terminski dogovori o obrestni meri vloge‘;

| (b) | ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚kreditiranju‘ ali zagotavljajo ‚akceptiranje menic‘ v skladu s predhodno določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(b)

‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚kreditiranju‘ ali zagotavljajo ‚akceptiranje menic‘ v skladu s predhodno določenimi pogoji.

| 58. | ‚Finančna poroštva‘ so pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli te pogodbe ustrezajo opredelitvi pogodb o finančnih poroštvih iz MRS 39, 9. člen in MSRP 4, Priloga A. Kot ‚finančna poroštva‘ se razvrstijo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:






  (a) | ‚poroštva, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘; |
| --- | --- | --- |

58.

‚Finančna poroštva‘ so pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli te pogodbe ustrezajo opredelitvi pogodb o finančnih poroštvih iz MRS 39, 9. člen in MSRP 4, Priloga A. Kot ‚finančna poroštva‘ se razvrstijo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:

(a)

‚poroštva, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘;

| (b) | ‚kreditni izvedeni finančni instrumenti‘, ki so skladni z opredelitvijo finančnega poroštva; |
| --- | --- |

(b)

‚kreditni izvedeni finančni instrumenti‘, ki so skladni z opredelitvijo finančnega poroštva;

| (c) | ‚nepreklicni ‚stand-by‘ akreditivi, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘. |
| --- | --- |

(c)

‚nepreklicni ‚stand-by‘ akreditivi, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘.

| 59. | ‚Druge zaveze‘ vključujejo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:






  (a) | ‚neplačani del vrednostnih papirjev oz. deleža v kapitalu‘; |
| --- | --- | --- |

59.

‚Druge zaveze‘ vključujejo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:

(a)

‚neplačani del vrednostnih papirjev oz. deleža v kapitalu‘;

| (b) | ‚odprti ali potrjeni dokumentarni akreditivi‘; |
| --- | --- |

(b)

‚odprti ali potrjeni dokumentarni akreditivi‘;

| (c) | zunajbilančne postavke iz naslova trgovinskega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

zunajbilančne postavke iz naslova trgovinskega financiranja;

| (d) | ‚dokumentarni akreditivi, pri katerih blago, ki je predmet akreditiva, služi kot zavarovanje, in drugi posli, pri katerih obstoji možnost samoporavnave‘; |
| --- | --- |

(d)

‚dokumentarni akreditivi, pri katerih blago, ki je predmet akreditiva, služi kot zavarovanje, in drugi posli, pri katerih obstoji možnost samoporavnave‘;

| (e) | ‚garancije in zavarovanja odgovornosti‘ (vključno z garancijami za resnost ponudbe in garancijami za dobro izvedbo del) ter ‚poroštva, ki nimajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘; |
| --- | --- |

(e)

‚garancije in zavarovanja odgovornosti‘ (vključno z garancijami za resnost ponudbe in garancijami za dobro izvedbo del) ter ‚poroštva, ki nimajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘;

| (f) | ‚garancije za plačilo dobavljenega blaga, garancije za plačilo carinskega dolga in garancije za plačilo davka‘; |
| --- | --- |

(f)

‚garancije za plačilo dobavljenega blaga, garancije za plačilo carinskega dolga in garancije za plačilo davka‘;

| (g) | prevzete obveznosti iz naslova odkupa neprodanih kratkoročnih in srednjeročnih evrozapisov (NIF) in obnavljajoče se prevzete obveznosti iz naslova kreditiranja poslovanja na trgu kratkoročnih in srednjeročnih evrozapisov (RUF); |
| --- | --- |

(g)

prevzete obveznosti iz naslova odkupa neprodanih kratkoročnih in srednjeročnih evrozapisov (NIF) in obnavljajoče se prevzete obveznosti iz naslova kreditiranja poslovanja na trgu kratkoročnih in srednjeročnih evrozapisov (RUF);

| (h) | ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚kreditiranju‘ ali zagotavljajo ‚akceptiranje menic‘, kadar pogoji niso predhodno določeni; |
| --- | --- |

(h)

‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚kreditiranju‘ ali zagotavljajo ‚akceptiranje menic‘, kadar pogoji niso predhodno določeni;

| (i) | ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚nakupu vrednostnih papirjev‘ ali ‚zagotavljanju jamstev‘; |
| --- | --- |

(i)

‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚nakupu vrednostnih papirjev‘ ali ‚zagotavljanju jamstev‘;

| (j) | ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities) za garancije za resnost ponudbe in garancije za dobro izvedbo del‘; |
| --- | --- |

(j)

‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities) za garancije za resnost ponudbe in garancije za dobro izvedbo del‘;

| (k) | ‚druge zunajbilančne postavke‘ iz Priloge I k CRR. |
| --- | --- |

(k)

‚druge zunajbilančne postavke‘ iz Priloge I k CRR.

| 60. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se v bilanci stanja pripoznajo naslednje postavke, ki se zato ne smejo poročati kot zunajbilančne izpostavljenosti:






  (a) | ‚kreditni izvedeni finančni instrumenti‘, ki niso skladni z opredelitvijo finančnega poroštva, so ‚izpeljani finančni instrumenti‘ v skladu z MRS 39; |
| --- | --- | --- |

60.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se v bilanci stanja pripoznajo naslednje postavke, ki se zato ne smejo poročati kot zunajbilančne izpostavljenosti:

(a)

‚kreditni izvedeni finančni instrumenti‘, ki niso skladni z opredelitvijo finančnega poroštva, so ‚izpeljani finančni instrumenti‘ v skladu z MRS 39;

| (b) | ‚akcepti‘ so obveznosti institucije, da ob zapadlosti plača nominalno vrednost menice, ki običajno zajema prodajo blaga. Zato so v bilanci stanja razvrščeni kot ‚odkupljene terjatve‘; |
| --- | --- |

(b)

‚akcepti‘ so obveznosti institucije, da ob zapadlosti plača nominalno vrednost menice, ki običajno zajema prodajo blaga. Zato so v bilanci stanja razvrščeni kot ‚odkupljene terjatve‘;

| (c) | ‚indosamenti menic‘, ki ne izpolnjujejo meril za odpravljanje pripoznavanja v skladu z MRS 39; |
| --- | --- |

(c)

‚indosamenti menic‘, ki ne izpolnjujejo meril za odpravljanje pripoznavanja v skladu z MRS 39;

| (d) | ‚posli z regresom‘, ki ne izpolnjujejo meril za odpravljanje pripoznavanja v skladu z MRS 39; |
| --- | --- |

(d)

‚posli z regresom‘, ki ne izpolnjujejo meril za odpravljanje pripoznavanja v skladu z MRS 39;

| (e) | ‚dogovori o terminskem nakupu sredstev‘ so ‚izpeljani finančni instrumenti‘ v skladu z MRS 39; |
| --- | --- |

(e)

‚dogovori o terminskem nakupu sredstev‘ so ‚izpeljani finančni instrumenti‘ v skladu z MRS 39;

| (f) | ‚pogodbe o prodaji in povratnem nakupu sredstev, kot se opredeljene v členu 12(3) in (5) Direktive 86/635/EGS‘. V teh pogodbah ima prevzemnik možnost, vendar ne obveznosti, da vrne sredstva po vnaprej dogovorjeni ceni na določen datum (ali datum, ki ga je še treba določiti). Zato te pogodbe ustrezajo opredelitvi izpeljanih finančnih instrumentov v skladu z MRS 39.9. |
| --- | --- |

(f)

‚pogodbe o prodaji in povratnem nakupu sredstev, kot se opredeljene v členu 12(3) in (5) Direktive 86/635/EGS‘. V teh pogodbah ima prevzemnik možnost, vendar ne obveznosti, da vrne sredstva po vnaprej dogovorjeni ceni na določen datum (ali datum, ki ga je še treba določiti). Zato te pogodbe ustrezajo opredelitvi izpeljanih finančnih instrumentov v skladu z MRS 39.9.

| 61. | Postavka ‚od tega: neplačano‘ vključuje nominalni znesek prevzetih obveznosti iz kreditov, danih finančnih poroštev in drugih prevzetih obveznosti, pri katerih s strani nasprotne stranke pride do neplačila v skladu s členom 178 CRR. |
| --- | --- |

61.

Postavka ‚od tega: neplačano‘ vključuje nominalni znesek prevzetih obveznosti iz kreditov, danih finančnih poroštev in drugih prevzetih obveznosti, pri katerih s strani nasprotne stranke pride do neplačila v skladu s členom 178 CRR.

| 62. | Pri zunajbilančnih izpostavljenostih je ‚nominalni znesek‘ znesek, ki najbolje predstavlja največjo izpostavljenost institucije kreditnemu tveganju, pri čemer se ne upoštevajo prejeta zavarovanja ali druge kreditne izboljšave. Zlasti pri danih finančnih poroštvih je nominalni znesek najvišji znesek, ki bi ga morda moral plačati subjekt, če bi bilo poroštvo unovčeno. Pri zavezah iz kreditov je nominalni znesek neizkoriščeni znesek, za katerega se je institucija zavezala, da ga bo posodila. Nominalni zneski so vrednosti izpostavljenosti, preden se uporabijo konverzijski faktorji in tehnike zmanjševanja kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

62.

Pri zunajbilančnih izpostavljenostih je ‚nominalni znesek‘ znesek, ki najbolje predstavlja največjo izpostavljenost institucije kreditnemu tveganju, pri čemer se ne upoštevajo prejeta zavarovanja ali druge kreditne izboljšave. Zlasti pri danih finančnih poroštvih je nominalni znesek najvišji znesek, ki bi ga morda moral plačati subjekt, če bi bilo poroštvo unovčeno. Pri zavezah iz kreditov je nominalni znesek neizkoriščeni znesek, za katerega se je institucija zavezala, da ga bo posodila. Nominalni zneski so vrednosti izpostavljenosti, preden se uporabijo konverzijski faktorji in tehnike zmanjševanja kreditnega tveganja.

| 63. | V predlogi 9.2 je pri prejetih obvezah iz kreditov nominalni znesek celoten neizkoriščeni znesek, za katerega se je nasprotna stranka zavezala, da ga bo posodila instituciji. Pri drugih prejetih obvezah je nominalni znesek celoten znesek, za katerega se je zavezala druga stranka v poslu. Pri prejetih finančnih poroštvih je ‚najvišji znesek poroštva, ki se lahko upošteva‘, najvišji znesek, ki bi ga nasprotna stran morda morala plačati, če bi bilo poroštvo unovčeno. Če je prejeto finančno poroštvo izdal več kot en dajalec poroštva, se zajamčeni znesek v tej predlogi poroča le enkrat; zajamčeni znesek se dodeli tistemu dajalcu poroštva, ki je pomembnejši za zmanjševanje kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

63.

V predlogi 9.2 je pri prejetih obvezah iz kreditov nominalni znesek celoten neizkoriščeni znesek, za katerega se je nasprotna stranka zavezala, da ga bo posodila instituciji. Pri drugih prejetih obvezah je nominalni znesek celoten znesek, za katerega se je zavezala druga stranka v poslu. Pri prejetih finančnih poroštvih je ‚najvišji znesek poroštva, ki se lahko upošteva‘, najvišji znesek, ki bi ga nasprotna stran morda morala plačati, če bi bilo poroštvo unovčeno. Če je prejeto finančno poroštvo izdal več kot en dajalec poroštva, se zajamčeni znesek v tej predlogi poroča le enkrat; zajamčeni znesek se dodeli tistemu dajalcu poroštva, ki je pomembnejši za zmanjševanje kreditnega tveganja.

10.   IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI (10 IN 11)

| 64. | Knjigovodska vrednost in hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje in izvedenih finančnih instrumentov v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem se poročajo razčlenjeni po vrsti z njimi povezanih tveganj, vrsti trga (prosti trg ali organizirani trg) in vrsti produkta. |
| --- | --- |

64.

Knjigovodska vrednost in hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje in izvedenih finančnih instrumentov v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem se poročajo razčlenjeni po vrsti z njimi povezanih tveganj, vrsti trga (prosti trg ali organizirani trg) in vrsti produkta.

| 65. | Institucije izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem sporočijo razčlenjene po vrsti varovanja. |
| --- | --- |

65.

Institucije izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem sporočijo razčlenjene po vrsti varovanja.

| 66. | Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v hibridne instrumente, ki so ločeni od gostiteljske pogodbe, se sporočijo v predlogah 10 in 11 glede na značilnosti izvedenega finančnega instrumenta. Znesek gostiteljske pogodbe ni vključen v te predloge. Če pa je hibridni instrument merjen po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se pogodba kot celota vključi v kategorijo instrumentov v posesti za trgovanje ali finančnih instrumentov, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (in tako se vgrajeni izvedeni finančni instrumenti ne sporočijo v predlogah 10 in 11). |
| --- | --- |

66.

Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v hibridne instrumente, ki so ločeni od gostiteljske pogodbe, se sporočijo v predlogah 10 in 11 glede na značilnosti izvedenega finančnega instrumenta. Znesek gostiteljske pogodbe ni vključen v te predloge. Če pa je hibridni instrument merjen po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se pogodba kot celota vključi v kategorijo instrumentov v posesti za trgovanje ali finančnih instrumentov, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (in tako se vgrajeni izvedeni finančni instrumenti ne sporočijo v predlogah 10 in 11).

10.1   Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po vrsti tveganja

| 67. | Vsi izvedeni finančni instrumenti se razvrstijo v naslednje kategorije tveganja:
  (a)   obrestna mera: obrestni izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, povezane z obrestonosnim finančnim instrumentom, katerega denarni tokovi so določeni z referenčnimi obrestnimi merami, ali druge pogodbe na obrestno mero, kot je možnost terminske pogodbe za nakup zakladne menice. Ta kategorija je omejena na posle, pri katerih so vse strani izpostavljene obrestni meri le ene valute. Izključuje torej pogodbe, ki vključujejo izmenjavo ene ali več tujih valut, kot so medvalutne zamenjave in valutne opcije, ter druge pogodbe, katerih glavna značilnost tveganja je valutno tveganje, pri čemer jih je treba sporočiti kot pogodbe na tujo valuto. Pogodbe na obrestno mero vključujejo terminske dogovore o obrestni meri, enovalutne zamenjave obrestnih mer, terminske pogodbe na obrestno mero, obrestne opcije (vključno z obrestnimi kapicami (caps), obrestnim dnom (floor), obrestnimi ovratnicami (collars) in obrestnimi koridorji (corridors)), opcije na zamenjavo obrestnih mer (swaptions) in nakupne bone na obrestne mere;
  (b)   lastniški kapital: izvedeni lastniški finančni instrumenti so pogodbe, pri katerih je donos ali del donosa povezan s ceno določenega lastniškega kapitala ali indeksom cen lastniškega kapitala;
  (c)   tuja valuta in zlato: ti izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe, ki vključujejo izmenjavo valut na terminskem trgu in izpostavljenost zlatu. Zajemajo torej terminske posle, devizne zamenjave, valutne zamenjave (vključno z medvalutnimi zamenjavami obrestnih mer), terminske pogodbe na tujo valuto, valutne opcije, valutne opcije na zamenjavo obrestnih mer (swaptions) in valutne nakupne bone. Valutni izvedeni finančni instrumenti zajemajo vse posle, ki vključujejo izpostavljenost več kot eni valuti pri obrestnih merah ali menjalnih tečajih. Pogodbe o zlatu zajemajo vse posle, ki vključujejo izpostavljenost tej vrsti blaga;
  (d)   kredit: kreditni izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, ki ne ustrezajo opredelitvi finančnih poroštev in pri katerih je izplačilo povezano predvsem s stopnjo kreditne sposobnosti posameznega referenčnega kredita. Pogodbe določajo izmenjavo plačil, pri katerih je vsaj ena od obeh strani določena na podlagi uspešnosti referenčnega kredita. Izplačila se lahko sprožijo na podlagi številnih dogodkov, vključno z neplačilom, znižanjem ocene ali določeno spremembo kreditnega razmika referenčnega sredstva;
  (e)   blago: ti izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, pri katerih je donos ali del donosa povezan s ceno ali indeksom cen blaga, kot so plemenite kovine (razen zlata), nafta, les ali kmetijski proizvodi;
  (f)   drugo: ti izvedeni finančni instrumenti so katere koli druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki ne vključujejo izpostavljenosti tveganju zaradi tuje valute, obrestne mere, lastniškega kapitala, blaga ali kredita, kot so podnebni ali zavarovalniški izvedeni finančni instrumenti. |
| --- | --- |

67.

Vsi izvedeni finančni instrumenti se razvrstijo v naslednje kategorije tveganja:

(a)   obrestna mera: obrestni izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, povezane z obrestonosnim finančnim instrumentom, katerega denarni tokovi so določeni z referenčnimi obrestnimi merami, ali druge pogodbe na obrestno mero, kot je možnost terminske pogodbe za nakup zakladne menice. Ta kategorija je omejena na posle, pri katerih so vse strani izpostavljene obrestni meri le ene valute. Izključuje torej pogodbe, ki vključujejo izmenjavo ene ali več tujih valut, kot so medvalutne zamenjave in valutne opcije, ter druge pogodbe, katerih glavna značilnost tveganja je valutno tveganje, pri čemer jih je treba sporočiti kot pogodbe na tujo valuto. Pogodbe na obrestno mero vključujejo terminske dogovore o obrestni meri, enovalutne zamenjave obrestnih mer, terminske pogodbe na obrestno mero, obrestne opcije (vključno z obrestnimi kapicami (caps), obrestnim dnom (floor), obrestnimi ovratnicami (collars) in obrestnimi koridorji (corridors)), opcije na zamenjavo obrestnih mer (swaptions) in nakupne bone na obrestne mere;

(b)   lastniški kapital: izvedeni lastniški finančni instrumenti so pogodbe, pri katerih je donos ali del donosa povezan s ceno določenega lastniškega kapitala ali indeksom cen lastniškega kapitala;

(c)   tuja valuta in zlato: ti izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe, ki vključujejo izmenjavo valut na terminskem trgu in izpostavljenost zlatu. Zajemajo torej terminske posle, devizne zamenjave, valutne zamenjave (vključno z medvalutnimi zamenjavami obrestnih mer), terminske pogodbe na tujo valuto, valutne opcije, valutne opcije na zamenjavo obrestnih mer (swaptions) in valutne nakupne bone. Valutni izvedeni finančni instrumenti zajemajo vse posle, ki vključujejo izpostavljenost več kot eni valuti pri obrestnih merah ali menjalnih tečajih. Pogodbe o zlatu zajemajo vse posle, ki vključujejo izpostavljenost tej vrsti blaga;

(d)   kredit: kreditni izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, ki ne ustrezajo opredelitvi finančnih poroštev in pri katerih je izplačilo povezano predvsem s stopnjo kreditne sposobnosti posameznega referenčnega kredita. Pogodbe določajo izmenjavo plačil, pri katerih je vsaj ena od obeh strani določena na podlagi uspešnosti referenčnega kredita. Izplačila se lahko sprožijo na podlagi številnih dogodkov, vključno z neplačilom, znižanjem ocene ali določeno spremembo kreditnega razmika referenčnega sredstva;

(e)   blago: ti izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, pri katerih je donos ali del donosa povezan s ceno ali indeksom cen blaga, kot so plemenite kovine (razen zlata), nafta, les ali kmetijski proizvodi;

(f)   drugo: ti izvedeni finančni instrumenti so katere koli druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki ne vključujejo izpostavljenosti tveganju zaradi tuje valute, obrestne mere, lastniškega kapitala, blaga ali kredita, kot so podnebni ali zavarovalniški izvedeni finančni instrumenti.

| 68. | Če na izvedeni finančni instrument vpliva več kot ena vrsta osnovnega tveganja, se instrument razvrsti v najbolj občutljivo vrsto tveganja. Pri izvedenih finančnih instrumentih, ki so izpostavljeni več vrstam tveganja, se v primeru negotovosti posli razvrstijo po naslednjem vrstnem redu:
  (a)   blago: v tej kategoriji se sporočijo vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki vključujejo izpostavljenost blagu ali indeksu na blago, ne glede na to, ali vključujejo skupno izpostavljenost blagu in kateri koli drugi kategoriji tveganja, ki lahko vključuje tujo valuto, obrestno mero ali lastniški kapital;
  (b)   lastniški kapital: razen pogodb s skupno izpostavljenostjo blagu in lastniškemu kapitalu, ki se jih sporoči kot blago, se vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so povezani z uspešnostjo lastniškega kapitala ali delniškimi indeksi, sporočijo v kategoriji lastniškega kapitala. Posli z lastniškim kapitalom, ki so izpostavljeni tuji valuti ali obrestnim meram, morajo biti vključeni v to kategorijo;
  (c)   tuja valuta in zlato: ta kategorija vključuje vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti (razen poslov, ki so že sporočeni v kategoriji blaga ali lastniškega kapitala), ki so izpostavljeni več kot eni valuti, pri čemer lahko gre za obrestonosne finančne instrumente ali menjalne tečaje. |
| --- | --- |

68.

Če na izvedeni finančni instrument vpliva več kot ena vrsta osnovnega tveganja, se instrument razvrsti v najbolj občutljivo vrsto tveganja. Pri izvedenih finančnih instrumentih, ki so izpostavljeni več vrstam tveganja, se v primeru negotovosti posli razvrstijo po naslednjem vrstnem redu:

(a)   blago: v tej kategoriji se sporočijo vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki vključujejo izpostavljenost blagu ali indeksu na blago, ne glede na to, ali vključujejo skupno izpostavljenost blagu in kateri koli drugi kategoriji tveganja, ki lahko vključuje tujo valuto, obrestno mero ali lastniški kapital;

(b)   lastniški kapital: razen pogodb s skupno izpostavljenostjo blagu in lastniškemu kapitalu, ki se jih sporoči kot blago, se vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so povezani z uspešnostjo lastniškega kapitala ali delniškimi indeksi, sporočijo v kategoriji lastniškega kapitala. Posli z lastniškim kapitalom, ki so izpostavljeni tuji valuti ali obrestnim meram, morajo biti vključeni v to kategorijo;

(c)   tuja valuta in zlato: ta kategorija vključuje vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti (razen poslov, ki so že sporočeni v kategoriji blaga ali lastniškega kapitala), ki so izpostavljeni več kot eni valuti, pri čemer lahko gre za obrestonosne finančne instrumente ali menjalne tečaje.

10.2   Zneski, ki se sporočajo za izvedene finančne instrumente

| 69. | ‚Knjigovodska vrednost‘ za vse izvedene finančne instrumente (instrumente varovanja ali instrumente trgovanja) je poštena vrednost. Izvedeni finančni instrumenti s pozitivno pošteno vrednostjo (več kot nič) so ‚finančna sredstva‘, izvedeni finančni instrumenti z negativno pošteno vrednostjo (manj kot nič) pa so ‚finančne obveznosti‘. ‚Knjigovodska vrednost‘ se sporoči ločeno za izvedene finančne instrumente s pozitivno pošteno vrednostjo (‚finančna sredstva‘) in za izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo (‚finančne obveznosti‘). Na datum začetnega pripoznanja je izveden finančni instrument glede na svojo začetno pošteno vrednost razvrščen kot ‚finančno sredstvo‘ ali ‚finančna obveznost‘. Po začetnem pripoznanju, ko se poštena vrednost izvedenega finančnega instrumenta poveča ali zmanjša, lahko pogoji zadevne borze postanejo za institucijo ugodni (izveden finančni instrument se tako razvrsti kot ‚finančno sredstvo‘) ali neugodni (izveden finančni instrument se razvrsti kot ‚finančna obveznost‘). |
| --- | --- |

69.

‚Knjigovodska vrednost‘ za vse izvedene finančne instrumente (instrumente varovanja ali instrumente trgovanja) je poštena vrednost. Izvedeni finančni instrumenti s pozitivno pošteno vrednostjo (več kot nič) so ‚finančna sredstva‘, izvedeni finančni instrumenti z negativno pošteno vrednostjo (manj kot nič) pa so ‚finančne obveznosti‘. ‚Knjigovodska vrednost‘ se sporoči ločeno za izvedene finančne instrumente s pozitivno pošteno vrednostjo (‚finančna sredstva‘) in za izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo (‚finančne obveznosti‘). Na datum začetnega pripoznanja je izveden finančni instrument glede na svojo začetno pošteno vrednost razvrščen kot ‚finančno sredstvo‘ ali ‚finančna obveznost‘. Po začetnem pripoznanju, ko se poštena vrednost izvedenega finančnega instrumenta poveča ali zmanjša, lahko pogoji zadevne borze postanejo za institucijo ugodni (izveden finančni instrument se tako razvrsti kot ‚finančno sredstvo‘) ali neugodni (izveden finančni instrument se razvrsti kot ‚finančna obveznost‘).

| 70. | ‚Hipotetični znesek‘ je bruto nominalni znesek vseh poslov, ki so bili sklenjeni in na referenčni datum še niso bili poravnani. Pri določanju hipotetičnega zneska se upošteva naslednje:






  (a) | pri pogodbah z variabilnimi nominalnimi ali hipotetičnimi zneski so osnova za poročanje nominalni ali hipotetični zneski na referenčni datum; |
| --- | --- | --- |

70.

‚Hipotetični znesek‘ je bruto nominalni znesek vseh poslov, ki so bili sklenjeni in na referenčni datum še niso bili poravnani. Pri določanju hipotetičnega zneska se upošteva naslednje:

(a)

pri pogodbah z variabilnimi nominalnimi ali hipotetičnimi zneski so osnova za poročanje nominalni ali hipotetični zneski na referenčni datum;

| (b) | vrednost hipotetičnega zneska, ki jo je treba sporočiti za pogodbo o kreditnem izvedenem finančnem instrumentu, ki vključuje multiplikator, je efektivni hipotetični znesek ali nominalna vrednost; |
| --- | --- |

(b)

vrednost hipotetičnega zneska, ki jo je treba sporočiti za pogodbo o kreditnem izvedenem finančnem instrumentu, ki vključuje multiplikator, je efektivni hipotetični znesek ali nominalna vrednost;

| (c) | zamenjave: hipotetični znesek zamenjave je osnovna glavnica, na kateri temelji zamenjava obresti, valutna zamenjava ali drugi prihodki ali odhodki; |
| --- | --- |

(c)

zamenjave: hipotetični znesek zamenjave je osnovna glavnica, na kateri temelji zamenjava obresti, valutna zamenjava ali drugi prihodki ali odhodki;

| (d) | pogodbe o lastniškem kapitalu ali v zvezi z blagom: hipotetični znesek, ki ga je treba sporočiti za pogodbo o lastniškem kapitalu ali blagu, je količina blaga ali produkta lastniškega kapitala, v zvezi s katerim je sklenjena pogodba o nakupu ali prodaji, pomnožena s pogodbeno ceno enote. Hipotetični znesek, ki ga je treba sporočiti za pogodbe o blagu z večkratnimi zamenjavami glavnice, je pogodbeni znesek, pomnožen s številom preostalih zamenjav glavnice v pogodbi; |
| --- | --- |

(d)

pogodbe o lastniškem kapitalu ali v zvezi z blagom: hipotetični znesek, ki ga je treba sporočiti za pogodbo o lastniškem kapitalu ali blagu, je količina blaga ali produkta lastniškega kapitala, v zvezi s katerim je sklenjena pogodba o nakupu ali prodaji, pomnožena s pogodbeno ceno enote. Hipotetični znesek, ki ga je treba sporočiti za pogodbe o blagu z večkratnimi zamenjavami glavnice, je pogodbeni znesek, pomnožen s številom preostalih zamenjav glavnice v pogodbi;

| (e) | kreditni izvedeni finančni instrumenti: pogodbeni znesek, ki ga je treba sporočiti za kreditne izvedene finančne instrumente, je nominalna vrednost zadevnega referenčnega kredita; |
| --- | --- |

(e)

kreditni izvedeni finančni instrumenti: pogodbeni znesek, ki ga je treba sporočiti za kreditne izvedene finančne instrumente, je nominalna vrednost zadevnega referenčnega kredita;

| (f) | digitalne opcije imajo vnaprej določeno izravnalno plačilo, ki ima lahko obliko denarnega zneska ali različnih pogodb osnove. Hipotetični znesek za digitalne opcije je opredeljen kot vnaprej določen denarni znesek ali poštena vrednost osnove na referenčni datum. |
| --- | --- |

(f)

digitalne opcije imajo vnaprej določeno izravnalno plačilo, ki ima lahko obliko denarnega zneska ali različnih pogodb osnove. Hipotetični znesek za digitalne opcije je opredeljen kot vnaprej določen denarni znesek ali poštena vrednost osnove na referenčni datum.

| 71. | Stolpec ‚hipotetični znesek‘ izvedenih finančnih instrumentov vključuje za vsako vrstično postavko vsoto hipotetičnih zneskov vseh pogodb, v katerih je institucija nasprotna stranka, neodvisno od tega, ali se izvedeni finančni instrumenti štejejo za sredstva ali obveznosti v obrazcu bilance stanja. Vsi hipotetični zneski se sporočijo ne glede na to, ali je poštena vrednost izvedenih finančnih instrumentov pozitivna, negativna ali enaka nič. Pobot med hipotetičnimi zneski ni dovoljen. |
| --- | --- |

71.

Stolpec ‚hipotetični znesek‘ izvedenih finančnih instrumentov vključuje za vsako vrstično postavko vsoto hipotetičnih zneskov vseh pogodb, v katerih je institucija nasprotna stranka, neodvisno od tega, ali se izvedeni finančni instrumenti štejejo za sredstva ali obveznosti v obrazcu bilance stanja. Vsi hipotetični zneski se sporočijo ne glede na to, ali je poštena vrednost izvedenih finančnih instrumentov pozitivna, negativna ali enaka nič. Pobot med hipotetičnimi zneski ni dovoljen.

| 72. | ‚Hipotetični znesek‘ se sporoči razčlenjen na ‚skupaj‘ in ‚od tega: prodano‘ za vrstične postavke: ‚opcije OTC‘, ‚opcije organiziranega trga‘, ‚blago‘ in ‚drugo‘. Postavka ‚od tega: prodano‘ vključuje hipotetične zneske (izvršilna cena) pogodb, v katerih imajo nasprotne stranke (imetniki opcij) institucije (prodajalec opcije) pravico do uveljavitve opcije, in, za postavke v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti s kreditnim tveganjem, hipotetične zneske pogodb, v katerih institucija (prodajalec zavarovanja) proda (daje) zavarovanje nasprotnim strankam (kupcem zavarovanja). |
| --- | --- |

72.

‚Hipotetični znesek‘ se sporoči razčlenjen na ‚skupaj‘ in ‚od tega: prodano‘ za vrstične postavke: ‚opcije OTC‘, ‚opcije organiziranega trga‘, ‚blago‘ in ‚drugo‘. Postavka ‚od tega: prodano‘ vključuje hipotetične zneske (izvršilna cena) pogodb, v katerih imajo nasprotne stranke (imetniki opcij) institucije (prodajalec opcije) pravico do uveljavitve opcije, in, za postavke v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti s kreditnim tveganjem, hipotetične zneske pogodb, v katerih institucija (prodajalec zavarovanja) proda (daje) zavarovanje nasprotnim strankam (kupcem zavarovanja).

10.3   Izvedeni finančni instrumenti, razvrščeni kot ‚ekonomska varovanja‘

| 73. | Izvedene finančne instrumente, ki niso dejanski instrumenti varovanja v skladu z MRS 39, je treba vključiti v portfelj ‚v posesti za trgovanje‘. To velja tudi za izvedene finančne instrumente v posesti za namene varovanja, ki ne izpolnjujejo zahtev iz MRS 39 glede dejanskih instrumentov za varovanje pred tveganjem, in za izvedene finančne instrumente, povezane z lastniškimi instrumenti, ki ne kotirajo na borzi in katerih poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti. |
| --- | --- |

73.

Izvedene finančne instrumente, ki niso dejanski instrumenti varovanja v skladu z MRS 39, je treba vključiti v portfelj ‚v posesti za trgovanje‘. To velja tudi za izvedene finančne instrumente v posesti za namene varovanja, ki ne izpolnjujejo zahtev iz MRS 39 glede dejanskih instrumentov za varovanje pred tveganjem, in za izvedene finančne instrumente, povezane z lastniškimi instrumenti, ki ne kotirajo na borzi in katerih poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti.

| 74. | Izvedeni finančni instrumenti ‚v posesti za trgovanje‘, ki ustrezajo opredelitvi ‚ekonomskih varovanj‘, se sporočijo ločeno za vsako vrsto tveganja. Postavka ‚ekonomska varovanja‘ vključuje izvedene finančne instrumente, ki so razvrščeni kot ‚v posesti za trgovanje‘, vendar niso del trgovalne knjige, kot je opredeljena v členu 4(1)(86) CRR. Ta postavka ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov za trgovanje za lastni račun. |
| --- | --- |

74.

Izvedeni finančni instrumenti ‚v posesti za trgovanje‘, ki ustrezajo opredelitvi ‚ekonomskih varovanj‘, se sporočijo ločeno za vsako vrsto tveganja. Postavka ‚ekonomska varovanja‘ vključuje izvedene finančne instrumente, ki so razvrščeni kot ‚v posesti za trgovanje‘, vendar niso del trgovalne knjige, kot je opredeljena v členu 4(1)(86) CRR. Ta postavka ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov za trgovanje za lastni račun.

10.4   Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po sektorju nasprotne stranke

| 75. | Knjigovodska vrednost in skupni hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje in tudi izvedenih finančnih instrumentov v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem, s katerimi se trguje na trgu OTC, se sporočita razčlenjena po nasprotnih strankah z uporabo naslednjih kategorij:






  (a) | ‚kreditne institucije‘; |
| --- | --- | --- |

75.

Knjigovodska vrednost in skupni hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje in tudi izvedenih finančnih instrumentov v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem, s katerimi se trguje na trgu OTC, se sporočita razčlenjena po nasprotnih strankah z uporabo naslednjih kategorij:

(a)

‚kreditne institucije‘;

| (b) | ‚druge finančne družbe‘ in |
| --- | --- |

(b)

‚druge finančne družbe‘ in

| (c) | ‚drugo‘, kjer so zajete vse druge nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(c)

‚drugo‘, kjer so zajete vse druge nasprotne stranke.

| 76. | Vsi izvedeni finančni instrumenti OTC, ne glede na to, s katero vrsto tveganja so povezani, se razčlenijo po teh nasprotnih strankah. Razčlenitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih s kreditnim tveganjem se nanaša na sektor, v katerega je razvrščena nasprotna stranka institucije v pogodbi (kupec ali prodajalec zavarovanja). |
| --- | --- |

76.

Vsi izvedeni finančni instrumenti OTC, ne glede na to, s katero vrsto tveganja so povezani, se razčlenijo po teh nasprotnih strankah. Razčlenitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih s kreditnim tveganjem se nanaša na sektor, v katerega je razvrščena nasprotna stranka institucije v pogodbi (kupec ali prodajalec zavarovanja).

11.   GIBANJA POPRAVKOV VREDNOSTI ZA KREDITNE IZGUBE IN OSLABITVE LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV (12)

| 77. | ‚Znesek povečanja oslabitev za ocenjene kreditne izgube v zadevnem obdobju‘ se poroča, če za glavno kategorijo sredstev ali nasprotno stranko ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto odhodkov, tj. pri dani kategoriji ali nasprotni stranki povečanja oslabitev v zadevnem obdobju presegajo njihova zmanjšanja. ‚Zmanjšanja zaradi zneskov, razveljavljenih za ocenjene kreditne izgube v zadevnem obdobju‘ se sporočijo, če za glavno kategorijo sredstev ali nasprotno stranko ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto prihodkov, tj. pri dani kategoriji ali nasprotni stranki zmanjšanja oslabitev v zadevnem obdobju presegajo njihova povečanja. |
| --- | --- |

77.

‚Znesek povečanja oslabitev za ocenjene kreditne izgube v zadevnem obdobju‘ se poroča, če za glavno kategorijo sredstev ali nasprotno stranko ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto odhodkov, tj. pri dani kategoriji ali nasprotni stranki povečanja oslabitev v zadevnem obdobju presegajo njihova zmanjšanja. ‚Zmanjšanja zaradi zneskov, razveljavljenih za ocenjene kreditne izgube v zadevnem obdobju‘ se sporočijo, če za glavno kategorijo sredstev ali nasprotno stranko ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto prihodkov, tj. pri dani kategoriji ali nasprotni stranki zmanjšanja oslabitev v zadevnem obdobju presegajo njihova povečanja.

| 78. | Kot je pojasnjeno v odstavku 50 tega dela, se lahko ‚odpisi‘ izvedejo tako, da se neposredno v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje zneska finančnih sredstev (brez uporabe konta popravka vrednosti) ali da se zniža znesek kontov popravka vrednosti v zvezi s finančnim sredstvom. ‚Znesek odpisov, zmanjšanih prek popravka vrednosti‘ pomeni zmanjšanja nabranega zneska popravkov vrednosti zaradi ‚odpisov‘, izvedenih v zadevnem obdobju, ker se zadevni dolžniški instrumenti štejejo za neizterljive. ‚Prilagoditve vrednosti, evidentirane neposredno v izkazu poslovnega izida‘ so ‚odpisi‘, izvedeni v obdobju neposredno glede na znesek zadevnega finančnega sredstva. |
| --- | --- |

78.

Kot je pojasnjeno v odstavku 50 tega dela, se lahko ‚odpisi‘ izvedejo tako, da se neposredno v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje zneska finančnih sredstev (brez uporabe konta popravka vrednosti) ali da se zniža znesek kontov popravka vrednosti v zvezi s finančnim sredstvom. ‚Znesek odpisov, zmanjšanih prek popravka vrednosti‘ pomeni zmanjšanja nabranega zneska popravkov vrednosti zaradi ‚odpisov‘, izvedenih v zadevnem obdobju, ker se zadevni dolžniški instrumenti štejejo za neizterljive. ‚Prilagoditve vrednosti, evidentirane neposredno v izkazu poslovnega izida‘ so ‚odpisi‘, izvedeni v obdobju neposredno glede na znesek zadevnega finančnega sredstva.

12.   PREJETA ZAVAROVANJA IN POROŠTVA (13)

12.1   Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev po zavarovanjih in poroštvih (13.1)

| 79. | Zastave in poroštva za kritje kreditov in drugih finančnih sredstev se sporočijo glede na vrsto zastav (hipotekarni krediti in drugi zavarovani krediti) ter glede na finančna poroštva. Krediti in druga finančna sredstva se razčlenijo po nasprotnih strankah. |
| --- | --- |

79.

Zastave in poroštva za kritje kreditov in drugih finančnih sredstev se sporočijo glede na vrsto zastav (hipotekarni krediti in drugi zavarovani krediti) ter glede na finančna poroštva. Krediti in druga finančna sredstva se razčlenijo po nasprotnih strankah.

| 80. | V predlogi 13.1 se sporoči ‚najvišji znesek zavarovanja ali poroštva, ki se lahko upošteva‘. Vsota zneskov finančnega poroštva in/ali zavarovanja, prikazanih v ustreznih stolpcih predloge 13.1, ne sme presegati knjigovodske vrednosti zadevnega kredita. |
| --- | --- |

80.

V predlogi 13.1 se sporoči ‚najvišji znesek zavarovanja ali poroštva, ki se lahko upošteva‘. Vsota zneskov finančnega poroštva in/ali zavarovanja, prikazanih v ustreznih stolpcih predloge 13.1, ne sme presegati knjigovodske vrednosti zadevnega kredita.

| 81. | Za poročanje kreditov in drugih finančnih sredstev glede na vrsto zastave se uporabijo naslednje opredelitve:






  (a) | ‚stanovanjski‘ krediti v okviru postavke ‚hipotekarni krediti [krediti, zavarovani z nepremičninami]‘, vključujejo kredite, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ‚poslovni‘ krediti pa kredite, zavarovane z zastavo poslovnih nepremičnin; v obeh primerih v skladu z opredelitvijo iz CRR; |
| --- | --- | --- |

81.

Za poročanje kreditov in drugih finančnih sredstev glede na vrsto zastave se uporabijo naslednje opredelitve:

(a)

‚stanovanjski‘ krediti v okviru postavke ‚hipotekarni krediti [krediti, zavarovani z nepremičninami]‘, vključujejo kredite, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ‚poslovni‘ krediti pa kredite, zavarovane z zastavo poslovnih nepremičnin; v obeh primerih v skladu z opredelitvijo iz CRR;

| (b) | ‚denarna sredstva [izdani dolžniški instrumenti]‘ v okviru postavke ‚drugi zavarovani krediti‘, vključujejo zastave vlog v instituciji ali dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda institucija, ‚drugo‘ pa vključuje zastave drugih vrednostnih papirjev ali sredstev. Izraz institucija je tukaj treba razumeti kot institucijo, ki zagotovi dolžniški vrednostni papir, ki se bo uporabil kot zavarovanje s premoženjem (ki ga dejansko izda), in ki prejme kredit in druga finančna sredstva, in ne institucijo poročevalko, ki je tista, ki prejme zavarovanje s premoženjem ter zagotovi kredit in druga finančna sredstva; |
| --- | --- |

(b)

‚denarna sredstva [izdani dolžniški instrumenti]‘ v okviru postavke ‚drugi zavarovani krediti‘, vključujejo zastave vlog v instituciji ali dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda institucija, ‚drugo‘ pa vključuje zastave drugih vrednostnih papirjev ali sredstev. Izraz institucija je tukaj treba razumeti kot institucijo, ki zagotovi dolžniški vrednostni papir, ki se bo uporabil kot zavarovanje s premoženjem (ki ga dejansko izda), in ki prejme kredit in druga finančna sredstva, in ne institucijo poročevalko, ki je tista, ki prejme zavarovanje s premoženjem ter zagotovi kredit in druga finančna sredstva;

| (c) | ‚prejeta finančna poroštva‘ vključujejo pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se instituciji povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila ob dospelosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

‚prejeta finančna poroštva‘ vključujejo pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se instituciji povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila ob dospelosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta.

| 82. | Za kredite in druga finančna sredstva, ki imajo hkrati več kot eno vrsto zavarovanja ali poroštva, se ‚najvišji znesek zavarovanja ali poroštva, ki se lahko upošteva‘ razvrsti v skladu z njegovo kakovostjo, pri čemer se začne s tistim z najboljšo kakovostjo. |
| --- | --- |

82.

Za kredite in druga finančna sredstva, ki imajo hkrati več kot eno vrsto zavarovanja ali poroštva, se ‚najvišji znesek zavarovanja ali poroštva, ki se lahko upošteva‘ razvrsti v skladu z njegovo kakovostjo, pri čemer se začne s tistim z najboljšo kakovostjo.

12.2   Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem v zadevnem obdobju [v posesti na datum poročanja] (13.2)

| 83. | Ta predloga vključuje knjigovodsko vrednost zavarovanja, ki je bilo pridobljeno od začetka do konca referenčnega obdobja ter ostane pripoznano v bilanci stanja na referenčni datum. |
| --- | --- |

83.

Ta predloga vključuje knjigovodsko vrednost zavarovanja, ki je bilo pridobljeno od začetka do konca referenčnega obdobja ter ostane pripoznano v bilanci stanja na referenčni datum.

12.3   Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem [opredmetena sredstva], akumulirano (13.3)

| 84. | ‚Zasežena [opredmetena sredstva]‘ pomenijo kumulativno knjigovodsko vrednost opredmetenih sredstev, pridobljenih tako, da se v posest pridobi zavarovanje, ki ostane pripoznano v bilanci stanja na referenčni datum, razen sredstev, razvrščenih kot ‚opredmetena osnovna sredstva‘. |
| --- | --- |

84.

‚Zasežena [opredmetena sredstva]‘ pomenijo kumulativno knjigovodsko vrednost opredmetenih sredstev, pridobljenih tako, da se v posest pridobi zavarovanje, ki ostane pripoznano v bilanci stanja na referenčni datum, razen sredstev, razvrščenih kot ‚opredmetena osnovna sredstva‘.

13.   HIERARHIJA POŠTENE VREDNOSTI: FINANČNI INSTRUMENTI PO POŠTENI VREDNOSTI (14)

| 85. | Institucije sporočijo vrednost finančnih instrumentov, merjeno po pošteni vrednosti v skladu s hierarhijo iz MSRP 13, 72. člen. |
| --- | --- |

85.

Institucije sporočijo vrednost finančnih instrumentov, merjeno po pošteni vrednosti v skladu s hierarhijo iz MSRP 13, 72. člen.

| 86. | ‚Sprememba poštene vrednosti v zadevnem obdobju‘ vključuje dobičke ali izgube iz ponovnega merjenja instrumentov v zadevnem obdobju, ki na poročevalski datum še vedno obstajajo. Ti dobički in izgube se sporočijo tako kot za vključitev v izkaz poslovnega izida, torej se sporočijo zneski pred davki. |
| --- | --- |

86.

‚Sprememba poštene vrednosti v zadevnem obdobju‘ vključuje dobičke ali izgube iz ponovnega merjenja instrumentov v zadevnem obdobju, ki na poročevalski datum še vedno obstajajo. Ti dobički in izgube se sporočijo tako kot za vključitev v izkaz poslovnega izida, torej se sporočijo zneski pred davki.

| 87. | ‚Akumulirana sprememba poštene vrednosti pred davki‘ vključuje znesek dobičkov ali izgub iz ponovnega merjenja instrumentov, akumuliran od začetnega pripoznanja do referenčnega datuma. |
| --- | --- |

87.

‚Akumulirana sprememba poštene vrednosti pred davki‘ vključuje znesek dobičkov ali izgub iz ponovnega merjenja instrumentov, akumuliran od začetnega pripoznanja do referenčnega datuma.

14.   ODPRAVA PRIPOZNANJA IN FINANČNE OBVEZNOSTI, POVEZANE S PRENESENIMI FINANČNIMI SREDSTVI (15)

| 88. | Predloga 15 vključuje informacije o prenesenih finančnih sredstvih, ki delno ali v celoti niso primerna za odpravo pripoznanja, ter finančna sredstva, katerih pripoznanje se v celoti odpravi in za katere institucija ohrani pravice servisiranja. |
| --- | --- |

88.

Predloga 15 vključuje informacije o prenesenih finančnih sredstvih, ki delno ali v celoti niso primerna za odpravo pripoznanja, ter finančna sredstva, katerih pripoznanje se v celoti odpravi in za katere institucija ohrani pravice servisiranja.

| 89. | S tem povezane obveznosti se sporočijo v skladu s portfeljem, v katerem so bila zadevna prenesena finančna sredstva vključena na strani sredstev, in ne v skladu s portfeljem, v katerem so bila vključena na strani obveznosti. |
| --- | --- |

89.

S tem povezane obveznosti se sporočijo v skladu s portfeljem, v katerem so bila zadevna prenesena finančna sredstva vključena na strani sredstev, in ne v skladu s portfeljem, v katerem so bila vključena na strani obveznosti.

| 90. | Stolpec ‚Sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno za kapitalske namene‘ vključuje knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki so bila pripoznana za računovodske namene, vendar je bilo njihovo pripoznanje odpravljeno za bonitetne namene, ker jih institucija obravnava kot pozicije v listinjenju za kapitalske namene v skladu s členom 109 CRR, saj je prišlo do prenosa pomembnega kreditnega tveganja v skladu s členoma 243 in 244 CRR. |
| --- | --- |

90.

Stolpec ‚Sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno za kapitalske namene‘ vključuje knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki so bila pripoznana za računovodske namene, vendar je bilo njihovo pripoznanje odpravljeno za bonitetne namene, ker jih institucija obravnava kot pozicije v listinjenju za kapitalske namene v skladu s členom 109 CRR, saj je prišlo do prenosa pomembnega kreditnega tveganja v skladu s členoma 243 in 244 CRR.

| 91. | ‚Pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posli‘) so posli, v katerih institucija prejme denarna sredstva v zameno za finančna sredstva, prodana po dani ceni, pri čemer se zaveže, da bo ponovno kupila ista (ali enaka) sredstva po fiksni ceni na dogovorjen datum v prihodnosti. Posli, ki vključujejo začasen prenos zlata v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi, se prav tako štejejo za ‚pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posle‘). Zneski, ki jih prejme institucija v zameno za finančna sredstva, prenesena na tretjo osebo (‚začasni pridobitelj‘), se razvrstijo pod ‚pogodbe o začasni prodaji‘, kadar pri tem obstaja obveznost povratnosti posla in ne le možnost takšne povratnosti. Pogodbe o začasni prodaji vključujejo tudi posle, podobne repo poslom, ki lahko vključujejo:






  (a) | zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki posojanja vrednostnih papirjev v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi; |
| --- | --- | --- |

91.

‚Pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posli‘) so posli, v katerih institucija prejme denarna sredstva v zameno za finančna sredstva, prodana po dani ceni, pri čemer se zaveže, da bo ponovno kupila ista (ali enaka) sredstva po fiksni ceni na dogovorjen datum v prihodnosti. Posli, ki vključujejo začasen prenos zlata v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi, se prav tako štejejo za ‚pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posle‘). Zneski, ki jih prejme institucija v zameno za finančna sredstva, prenesena na tretjo osebo (‚začasni pridobitelj‘), se razvrstijo pod ‚pogodbe o začasni prodaji‘, kadar pri tem obstaja obveznost povratnosti posla in ne le možnost takšne povratnosti. Pogodbe o začasni prodaji vključujejo tudi posle, podobne repo poslom, ki lahko vključujejo:

(a)

zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki posojanja vrednostnih papirjev v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi;

| (b) | zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki dogovora o prodaji/povratnem odkupu. |
| --- | --- |

(b)

zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki dogovora o prodaji/povratnem odkupu.

| 92. | ‚Pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posli‘) in ‚krediti z začasnim odkupom‘ (‚povratni repo posli‘) vključujejo denarna sredstva, ki jih je prejela ali posodila institucija. |
| --- | --- |

92.

‚Pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posli‘) in ‚krediti z začasnim odkupom‘ (‚povratni repo posli‘) vključujejo denarna sredstva, ki jih je prejela ali posodila institucija.

| 93. | Če je za prenesena finančna sredstva odpravljeno pripoznanje, institucije v poslu listinjenja navedejo dobiček (ali izgubo), ustvarjen na podlagi postavke v izkazu poslovnega izida, ki ustreza ‚računovodskim portfeljem‘, v katere so bila finančna sredstva vključena pred njihovo odpravo pripoznanja. |
| --- | --- |

93.

Če je za prenesena finančna sredstva odpravljeno pripoznanje, institucije v poslu listinjenja navedejo dobiček (ali izgubo), ustvarjen na podlagi postavke v izkazu poslovnega izida, ki ustreza ‚računovodskim portfeljem‘, v katere so bila finančna sredstva vključena pred njihovo odpravo pripoznanja.

15.   RAZČLENITEV IZBRANIH POSTAVK IZKAZA POSLOVNEGA IZIDA (16)

| 94. | Za izbrane postavke izkaza poslovnega izida se sporočijo dodatne razčlenitve dobičkov (ali prihodkov) in izgub (ali odhodkov). |
| --- | --- |

94.

Za izbrane postavke izkaza poslovnega izida se sporočijo dodatne razčlenitve dobičkov (ali prihodkov) in izgub (ali odhodkov).

15.1   Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke (16.1)

| 95. | Obresti se razčlenijo po prihodkih iz naslova obresti od finančnih in drugih sredstev ter odhodkih iz naslova obresti od finančnih in drugih obveznosti. Prihodki iz naslova obresti od finančnih sredstev vključujejo prihodke iz naslova obresti od izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje, dolžniških vrednostnih papirjev ter kreditov in drugih finančnih sredstev. Odhodki iz naslova obresti od finančnih obveznosti vključujejo odhodke iz naslova obresti od izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje, vlog, izdanih dolžniških vrednostnih papirjev in drugih finančnih obveznosti. Za namene predloge 16.1 se kratke pozicije upoštevajo v drugih finančnih obveznostih. Upoštevajo se vsi instrumenti v različnih portfeljih, razen instrumentov, vključenih v postavko ‚izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘, ki se ne uporabljajo za varovanje obrestnega tveganja. |
| --- | --- |

95.

Obresti se razčlenijo po prihodkih iz naslova obresti od finančnih in drugih sredstev ter odhodkih iz naslova obresti od finančnih in drugih obveznosti. Prihodki iz naslova obresti od finančnih sredstev vključujejo prihodke iz naslova obresti od izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje, dolžniških vrednostnih papirjev ter kreditov in drugih finančnih sredstev. Odhodki iz naslova obresti od finančnih obveznosti vključujejo odhodke iz naslova obresti od izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje, vlog, izdanih dolžniških vrednostnih papirjev in drugih finančnih obveznosti. Za namene predloge 16.1 se kratke pozicije upoštevajo v drugih finančnih obveznostih. Upoštevajo se vsi instrumenti v različnih portfeljih, razen instrumentov, vključenih v postavko ‚izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘, ki se ne uporabljajo za varovanje obrestnega tveganja.

| 96. | Obresti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje vključujejo zneske v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti v posesti za trgovanje, ki se štejejo za ‚ekonomska varovanja‘, ki so vključena kot prihodki ali odhodki iz naslova obresti, da se popravijo prihodki in odhodki iz naslova pred tveganjem varovanih finančnih instrumentov z ekonomskega, ne pa z računovodskega vidika. |
| --- | --- |

96.

Obresti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje vključujejo zneske v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti v posesti za trgovanje, ki se štejejo za ‚ekonomska varovanja‘, ki so vključena kot prihodki ali odhodki iz naslova obresti, da se popravijo prihodki in odhodki iz naslova pred tveganjem varovanih finančnih instrumentov z ekonomskega, ne pa z računovodskega vidika.

15.2   Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.2)

| 97. | Dobički in izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se razčlenijo po vrsti finančnega instrumenta in po računovodskem portfelju. Za vsako postavko se sporoči neto realizirani dobiček ali izguba iz posla, za katerega je bilo odpravljeno pripoznanje. Neto znesek pomeni razliko med realiziranimi dobički in realiziranimi izgubami. |
| --- | --- |

97.

Dobički in izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se razčlenijo po vrsti finančnega instrumenta in po računovodskem portfelju. Za vsako postavko se sporoči neto realizirani dobiček ali izguba iz posla, za katerega je bilo odpravljeno pripoznanje. Neto znesek pomeni razliko med realiziranimi dobički in realiziranimi izgubami.

15.3   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih (16.3)

| 98. | Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje se razčlenijo po vrsti instrumenta, pri čemer je vsaka postavka razčlenitve neto realizirani in nerealizirani znesek (dobički minus izgube) finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

98.

Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje se razčlenijo po vrsti instrumenta, pri čemer je vsaka postavka razčlenitve neto realizirani in nerealizirani znesek (dobički minus izgube) finančnega instrumenta.

15.4   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju (16.4)

| 99. | Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje se razčlenijo tudi po vrsti tveganja, pri čemer je vsaka postavka razčlenitve neto realizirani in nerealizirani znesek (dobički minus izgube) osnovnega tveganja (obrestna mera, lastniški kapital, tuja valuta, kredit, blago in drugo), povezanega z izpostavljenostjo, vključno z zadevnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Dobički in izgube iz naslova tečajnih razlik se vključijo v postavko, v katero so vključeni preostali dobički in izgube, nastali na podlagi pretvorjenega instrumenta. Dobički in izgube iz naslova sredstev in obveznosti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, se vključijo na naslednji način:






  (a) | obrestni instrumenti: vključuje trgovanje s krediti in drugimi finančnimi sredstvi, vlogami in dolžniškimi vrednostnimi papirji (v posesti ali izdanimi); |
| --- | --- | --- |

99.

Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje se razčlenijo tudi po vrsti tveganja, pri čemer je vsaka postavka razčlenitve neto realizirani in nerealizirani znesek (dobički minus izgube) osnovnega tveganja (obrestna mera, lastniški kapital, tuja valuta, kredit, blago in drugo), povezanega z izpostavljenostjo, vključno z zadevnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Dobički in izgube iz naslova tečajnih razlik se vključijo v postavko, v katero so vključeni preostali dobički in izgube, nastali na podlagi pretvorjenega instrumenta. Dobički in izgube iz naslova sredstev in obveznosti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, se vključijo na naslednji način:

(a)

obrestni instrumenti: vključuje trgovanje s krediti in drugimi finančnimi sredstvi, vlogami in dolžniškimi vrednostnimi papirji (v posesti ali izdanimi);

| (b) | lastniški instrumenti: vključuje trgovanje z delnicami, kvotami KNPVP in drugimi lastniškimi instrumenti; |
| --- | --- |

(b)

lastniški instrumenti: vključuje trgovanje z delnicami, kvotami KNPVP in drugimi lastniškimi instrumenti;

| (c) | trgovanje v tuji valuti: vključuje izključno trgovanje v tujih valutah; |
| --- | --- |

(c)

trgovanje v tuji valuti: vključuje izključno trgovanje v tujih valutah;

| (d) | instrumenti kreditnega tveganja: vključuje trgovanje s kreditnimi zapisi; |
| --- | --- |

(d)

instrumenti kreditnega tveganja: vključuje trgovanje s kreditnimi zapisi;

| (e) | izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom: ta postavka vključuje le izvedene finančne instrumente, ker se blago, namenjeno trgovanju, sporoča pod postavko ‚druga sredstva‘, in ne pod postavko ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘; |
| --- | --- |

(e)

izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom: ta postavka vključuje le izvedene finančne instrumente, ker se blago, namenjeno trgovanju, sporoča pod postavko ‚druga sredstva‘, in ne pod postavko ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘;

| (f) | drugo: vključuje trgovanje s finančnimi instrumenti, ki jih ni mogoče razvrstiti v druge razčlenitve. |
| --- | --- |

(f)

drugo: vključuje trgovanje s finančnimi instrumenti, ki jih ni mogoče razvrstiti v druge razčlenitve.

15.5   Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.5)

| 100. | Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se razčlenijo po vrsti instrumenta. Institucije sporočijo neto realizirani in nerealizirani znesek ter znesek spremembe poštene vrednosti v zadevnem obdobju zaradi sprememb kreditnega tveganja (lastnega kreditnega tveganja kreditojemalca ali izdajatelja). |
| --- | --- |

100.

Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se razčlenijo po vrsti instrumenta. Institucije sporočijo neto realizirani in nerealizirani znesek ter znesek spremembe poštene vrednosti v zadevnem obdobju zaradi sprememb kreditnega tveganja (lastnega kreditnega tveganja kreditojemalca ali izdajatelja).

15.6   Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem (16.6)

| 101. | Dobički in izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem se razčlenijo po vrsti obračunavanja varovanja pred tveganjem: varovanje poštene vrednosti pred tveganjem, varovanje denarnega toka in varovanje neto naložb v poslovanje v tujini. Dobički in izgube v zvezi z varovanjem poštene vrednosti pred tveganjem se razčlenijo na instrument varovanja in na pred tveganjem varovano postavko. |
| --- | --- |

101.

Dobički in izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem se razčlenijo po vrsti obračunavanja varovanja pred tveganjem: varovanje poštene vrednosti pred tveganjem, varovanje denarnega toka in varovanje neto naložb v poslovanje v tujini. Dobički in izgube v zvezi z varovanjem poštene vrednosti pred tveganjem se razčlenijo na instrument varovanja in na pred tveganjem varovano postavko.

15.7   Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev (16.7)

| 102. | ‚Povečanja‘ se sporočijo, kadar za računovodski portfelj ali glavno kategorijo sredstev ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto odhodkov. ‚Razveljavitve‘ se sporočijo, kadar za računovodski portfelj ali glavno kategorijo sredstev ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto prihodkov. |
| --- | --- |

102.

‚Povečanja‘ se sporočijo, kadar za računovodski portfelj ali glavno kategorijo sredstev ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto odhodkov. ‚Razveljavitve‘ se sporočijo, kadar za računovodski portfelj ali glavno kategorijo sredstev ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto prihodkov.

16.   USKLADITEV MED RAČUNOVODSKIM OBSEGOM KONSOLIDACIJE IN OBSEGOM KONSOLIDACIJE V SKLADU S CRR (17)

| 103. | ‚Računovodski obseg konsolidacije‘ vključuje knjigovodsko vrednost sredstev, obveznosti in lastniškega kapitala ter nominalne zneske zunajbilančnih izpostavljenosti, ki se izračunajo z uporabo računovodskega obsega konsolidacije, kar pomeni, da se v konsolidacijo vključijo zavarovalnice in nefinančne družbe. |
| --- | --- |

103.

‚Računovodski obseg konsolidacije‘ vključuje knjigovodsko vrednost sredstev, obveznosti in lastniškega kapitala ter nominalne zneske zunajbilančnih izpostavljenosti, ki se izračunajo z uporabo računovodskega obsega konsolidacije, kar pomeni, da se v konsolidacijo vključijo zavarovalnice in nefinančne družbe.

| 104. | V tej predlogi postavka ‚naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ ne vključuje odvisnih družb, ker so pri računovodskem obsegu konsolidacije vse odvisne družbe polno konsolidirane. |
| --- | --- |

104.

V tej predlogi postavka ‚naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ ne vključuje odvisnih družb, ker so pri računovodskem obsegu konsolidacije vse odvisne družbe polno konsolidirane.

| 105. | ‚Sredstva na podlagi pozavarovalnih in zavarovalnih pogodb‘ vključujejo sredstva v okviru cediranega pozavarovanja ter, če obstajajo, sredstva v zvezi z izdanimi zavarovalnimi in pozavarovalnimi pogodbami. |
| --- | --- |

105.

‚Sredstva na podlagi pozavarovalnih in zavarovalnih pogodb‘ vključujejo sredstva v okviru cediranega pozavarovanja ter, če obstajajo, sredstva v zvezi z izdanimi zavarovalnimi in pozavarovalnimi pogodbami.

| 106. | ‚Obveznosti na podlagi zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb‘ vključujejo obveznosti na podlagi izdanih zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

106.

‚Obveznosti na podlagi zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb‘ vključujejo obveznosti na podlagi izdanih zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb.

17.   GEOGRAFSKA RAZČLENITEV (20)

| 107. | Predloga 20 se izpolni, če institucija preseže prag iz člena 5.1(a)(iv). Pri geografski razčlenitvi po lokaciji dejavnosti v predlogah 20.1 do 20.3 gre za razlikovanje med ‚domačimi dejavnostmi‘ in ‚nedomačimi dejavnostmi‘. ‚Lokacija‘ pomeni državo registracije pravnega subjekta, ki je pripoznal ustrezno sredstvo ali obveznost; pri podružnicah pomeni državo njihovega sedeža. V ta namen ‚domače‘ dejavnosti vključujejo dejavnosti, pripoznane v državi članici, v kateri je institucija. |
| --- | --- |

107.

Predloga 20 se izpolni, če institucija preseže prag iz člena 5.1(a)(iv). Pri geografski razčlenitvi po lokaciji dejavnosti v predlogah 20.1 do 20.3 gre za razlikovanje med ‚domačimi dejavnostmi‘ in ‚nedomačimi dejavnostmi‘. ‚Lokacija‘ pomeni državo registracije pravnega subjekta, ki je pripoznal ustrezno sredstvo ali obveznost; pri podružnicah pomeni državo njihovega sedeža. V ta namen ‚domače‘ dejavnosti vključujejo dejavnosti, pripoznane v državi članici, v kateri je institucija.

| 108. | Predloge 20.4 do 20.7 vsebujejo informacije ‚po državah‘ na podlagi sedeža neposredne nasprotne stranke. Predložena razčlenitev vključuje izpostavljenosti ali obveznosti v zvezi z rezidenti v vsaki tuji državi, v kateri ima institucija izpostavljenosti. Izpostavljenosti ali obveznosti pri nadnacionalnih organizacijah se ne dodelijo državi sedeža institucije, ampak geografskemu področju ‚druge države‘. |
| --- | --- |

108.

Predloge 20.4 do 20.7 vsebujejo informacije ‚po državah‘ na podlagi sedeža neposredne nasprotne stranke. Predložena razčlenitev vključuje izpostavljenosti ali obveznosti v zvezi z rezidenti v vsaki tuji državi, v kateri ima institucija izpostavljenosti. Izpostavljenosti ali obveznosti pri nadnacionalnih organizacijah se ne dodelijo državi sedeža institucije, ampak geografskemu področju ‚druge države‘.

| 109. | V predlogi 20.4 se ‚bruto knjigovodska vrednost‘ za dolžniške instrumente sporoči v skladu z odstavkom 45 dela 2. Za izvedene finančne instrumente in lastniške instrumente je znesek, ki ga je treba sporočiti, knjigovodska vrednost. ‚Od tega: nedonosni‘ krediti in druga finančna sredstva se poročajo, kot je opredeljeno v odstavkih 145 do 157 te priloge. Restrukturiranje dolgov vključuje vse ‚dolžniške‘ pogodbe za namene predloge 19, ki so predmet ukrepov prestrukturiranja, kot so opredeljeni v odstavkih 163 do 179 te priloge. Predloga 20.7 se sporoči z razvrstitvijo po oznakah NACE, in sicer ‚po državah‘. Oznake NACE se sporočijo na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘). |
| --- | --- |

109.

V predlogi 20.4 se ‚bruto knjigovodska vrednost‘ za dolžniške instrumente sporoči v skladu z odstavkom 45 dela 2. Za izvedene finančne instrumente in lastniške instrumente je znesek, ki ga je treba sporočiti, knjigovodska vrednost. ‚Od tega: nedonosni‘ krediti in druga finančna sredstva se poročajo, kot je opredeljeno v odstavkih 145 do 157 te priloge. Restrukturiranje dolgov vključuje vse ‚dolžniške‘ pogodbe za namene predloge 19, ki so predmet ukrepov prestrukturiranja, kot so opredeljeni v odstavkih 163 do 179 te priloge. Predloga 20.7 se sporoči z razvrstitvijo po oznakah NACE, in sicer ‚po državah‘. Oznake NACE se sporočijo na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘).

18.   OPREDMETENA IN NEOPREDMETENA SREDSTVA: SREDSTVA, KI SO PREDMET POSLOVNEGA NAJEMA (21)

| 110. | Za namene izračuna praga iz člena 9(e) se opredmetena sredstva, ki jih je institucija (najemodajalec) dala v najem tretjim osebam na podlagi sporazumov, ki se v skladu z ustreznim računovodskim okvirom štejejo za poslovne najeme, delijo s celotnimi opredmetenimi sredstvi. |
| --- | --- |

110.

Za namene izračuna praga iz člena 9(e) se opredmetena sredstva, ki jih je institucija (najemodajalec) dala v najem tretjim osebam na podlagi sporazumov, ki se v skladu z ustreznim računovodskim okvirom štejejo za poslovne najeme, delijo s celotnimi opredmetenimi sredstvi.

| 111. | V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se sredstva, ki jih je institucija (najemodajalec) dala v najem tretjim osebam v okviru poslovnih najemov, sporočijo razčlenjena po načinu merjenja. |
| --- | --- |

111.

V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se sredstva, ki jih je institucija (najemodajalec) dala v najem tretjim osebam v okviru poslovnih najemov, sporočijo razčlenjena po načinu merjenja.

19.   UPRAVLJANJE PREMOŽENJA, SKRBNIŠTVO IN DRUGE STORITVE (22)

| 112. | Za namene izračuna praga iz člena 9(f) je znesek ‚neto prihodka iz naslova provizij in opravnin‘ absolutna vrednost razlike med ‚prihodkom iz naslova provizij in opravnin‘ ter ‚odhodkom iz naslova provizij in opravnin‘. Za enake namene je znesek ‚neto obresti‘ absolutna vrednost razlike med ‚prihodki iz naslova obresti‘ in ‚odhodki iz naslova obresti‘. |
| --- | --- |

112.

Za namene izračuna praga iz člena 9(f) je znesek ‚neto prihodka iz naslova provizij in opravnin‘ absolutna vrednost razlike med ‚prihodkom iz naslova provizij in opravnin‘ ter ‚odhodkom iz naslova provizij in opravnin‘. Za enake namene je znesek ‚neto obresti‘ absolutna vrednost razlike med ‚prihodki iz naslova obresti‘ in ‚odhodki iz naslova obresti‘.

19.1   Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin po dejavnosti (22.1)

| 113. | Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin se sporočijo po vrsti dejavnosti. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ta predloga vključuje prihodke in odhodke iz naslova provizij in opravnin, razen:






  (a) | zneskov, upoštevanih pri izračunu efektivnih obresti finančnih instrumentov [MSRP 7, 20.(c) člen]; in |
| --- | --- | --- |

113.

Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin se sporočijo po vrsti dejavnosti. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ta predloga vključuje prihodke in odhodke iz naslova provizij in opravnin, razen:

(a)

zneskov, upoštevanih pri izračunu efektivnih obresti finančnih instrumentov [MSRP 7, 20.(c) člen]; in

| (b) | zneskov, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MSRP 7, 20.(c).(i) člen]. |
| --- | --- |

(b)

zneskov, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MSRP 7, 20.(c).(i) člen].

| 114. | Stroški posla, ki se lahko neposredno pripišejo pridobitvi ali izdaji finančnih instrumentov, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se ne vključijo; ti stroški so del začetne vrednosti pridobitve/izdaje teh instrumentov in se amortizirajo v dobiček ali izgubo do svoje preostale zapadlosti z uporabo efektivne obrestne mere [glej MRS 39, 43. člen]. |
| --- | --- |

114.

Stroški posla, ki se lahko neposredno pripišejo pridobitvi ali izdaji finančnih instrumentov, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se ne vključijo; ti stroški so del začetne vrednosti pridobitve/izdaje teh instrumentov in se amortizirajo v dobiček ali izgubo do svoje preostale zapadlosti z uporabo efektivne obrestne mere [glej MRS 39, 43. člen].

| 115. | Stroški posla, ki se lahko neposredno pripišejo pridobitvi ali izdaji finančnih instrumentov, ki so merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se vključijo kot del postavke ‚dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje, neto‘ ali postavke ‚dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, neto‘. Ti stroški niso del začetne vrednosti pridobitve ali izdaje teh instrumentov in se takoj pripoznajo v dobičku ali izgubi. |
| --- | --- |

115.

Stroški posla, ki se lahko neposredno pripišejo pridobitvi ali izdaji finančnih instrumentov, ki so merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se vključijo kot del postavke ‚dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje, neto‘ ali postavke ‚dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, neto‘. Ti stroški niso del začetne vrednosti pridobitve ali izdaje teh instrumentov in se takoj pripoznajo v dobičku ali izgubi.

| 116. | Institucije sporočijo prihodke in odhodke iz naslova provizij in opravnin v skladu z naslednjimi merili:






  (a) | ‚vrednostni papirji. Izdaje‘ vključujejo provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji vrednostnih papirjev, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija; |
| --- | --- | --- |

116.

Institucije sporočijo prihodke in odhodke iz naslova provizij in opravnin v skladu z naslednjimi merili:

(a)

‚vrednostni papirji. Izdaje‘ vključujejo provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji vrednostnih papirjev, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija;

| (b) | ‚vrednostni papirji. Naročila za prenos‘ vključujejo provizije in opravnine, ustvarjene s sprejemanjem, prenosom in izvrševanjem naročil za nakup ali prodajo vrednostnih papirjev v imenu strank; |
| --- | --- |

(b)

‚vrednostni papirji. Naročila za prenos‘ vključujejo provizije in opravnine, ustvarjene s sprejemanjem, prenosom in izvrševanjem naročil za nakup ali prodajo vrednostnih papirjev v imenu strank;

| (c) | ‚vrednostni papirji. Drugo‘ vključuje provizije in opravnine, ki jih institucija ustvari z opravljanjem drugih storitev v zvezi z vrednostnimi papirji, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija; |
| --- | --- |

(c)

‚vrednostni papirji. Drugo‘ vključuje provizije in opravnine, ki jih institucija ustvari z opravljanjem drugih storitev v zvezi z vrednostnimi papirji, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija;

| (d) | ‚kliring in poravnava‘ vključuje prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji) v okviru sodelovanja pri instrumentih v zvezi z nasprotno stranko, kliringom in poravnavo; |
| --- | --- |

(d)

‚kliring in poravnava‘ vključuje prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji) v okviru sodelovanja pri instrumentih v zvezi z nasprotno stranko, kliringom in poravnavo;

| (e) | ‚upravljanje premoženja‘, ‚skrbništvo‘, ‚osrednje upravne storitve za kolektivne naložbene podjeme‘, ‚fiduciarni posli‘ ter ‚plačilne storitve‘ vključujejo prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji) pri opravljanju teh storitev; |
| --- | --- |

(e)

‚upravljanje premoženja‘, ‚skrbništvo‘, ‚osrednje upravne storitve za kolektivne naložbene podjeme‘, ‚fiduciarni posli‘ ter ‚plačilne storitve‘ vključujejo prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji) pri opravljanju teh storitev;

| (f) | ‚strukturirani finančni instrumenti‘ vključujejo provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji finančnih instrumentov, razen vrednostnih papirjev, ki izvirajo iz institucije ali jih je izdala institucija; |
| --- | --- |

(f)

‚strukturirani finančni instrumenti‘ vključujejo provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji finančnih instrumentov, razen vrednostnih papirjev, ki izvirajo iz institucije ali jih je izdala institucija;

| (g) | ‚servisiranje dejavnosti listinjenja‘ na strani prihodkov vključuje prihodke iz naslova provizij in opravnin, ki jih institucija ustvari z opravljanjem storitev servisiranja kreditov, na strani odhodkov pa odhodke iz naslova provizij in opravnin, ki so jih instituciji zaračunali ponudniki storitev kreditiranja; |
| --- | --- |

(g)

‚servisiranje dejavnosti listinjenja‘ na strani prihodkov vključuje prihodke iz naslova provizij in opravnin, ki jih institucija ustvari z opravljanjem storitev servisiranja kreditov, na strani odhodkov pa odhodke iz naslova provizij in opravnin, ki so jih instituciji zaračunali ponudniki storitev kreditiranja;

| (h) | ‚prevzete obveznosti iz kreditov‘ in ‚dana finančna poroštva‘ vključujejo znesek, ki je bil pripoznan kot prihodek v zadevnem obdobju ter zajema odplačilo provizij in opravnin za navedene dejavnosti, ki so bile prvotno pripoznane kot ‚druge finančne obveznosti‘; |
| --- | --- |

(h)

‚prevzete obveznosti iz kreditov‘ in ‚dana finančna poroštva‘ vključujejo znesek, ki je bil pripoznan kot prihodek v zadevnem obdobju ter zajema odplačilo provizij in opravnin za navedene dejavnosti, ki so bile prvotno pripoznane kot ‚druge finančne obveznosti‘;

| (i) | ‚prejete obveze iz kreditov‘ in ‚prejeta finančna poroštva‘ vključujejo odhodek iz naslova provizij in opravnin, ki ga je institucija pripoznala kot posledico zahteve nasprotne stranke, ki je prevzela obveznost iz kreditov ali dala finančno poroštvo; |
| --- | --- |

(i)

‚prejete obveze iz kreditov‘ in ‚prejeta finančna poroštva‘ vključujejo odhodek iz naslova provizij in opravnin, ki ga je institucija pripoznala kot posledico zahteve nasprotne stranke, ki je prevzela obveznost iz kreditov ali dala finančno poroštvo;

| (j) | ‚drugo‘ vključuje preostale prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji), kot so prihodki (odhodki), ki izhajajo iz ‚drugih obveznosti‘, storitev v zvezi s tujo valuto (kot je zamenjava tujih bankovcev ali kovancev) ali opravljanja (sprejemanja) drugih vrst svetovanj in storitev na podlagi plačila. |
| --- | --- |

(j)

‚drugo‘ vključuje preostale prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji), kot so prihodki (odhodki), ki izhajajo iz ‚drugih obveznosti‘, storitev v zvezi s tujo valuto (kot je zamenjava tujih bankovcev ali kovancev) ali opravljanja (sprejemanja) drugih vrst svetovanj in storitev na podlagi plačila.

19.2   Sredstva, vključena v opravljene storitve (22.2)

| 117. | Poslovanje v zvezi z upravljanjem premoženja, funkcijami skrbništva in drugimi storitvami, ki jih opravi institucija, se sporoča na podlagi naslednjih opredelitev:






  (a) | ‚upravljanje premoženja‘ pomeni sredstva, ki pripadajo neposredno strankam, za katere institucija izvaja upravljanje. ‚Upravljanje premoženja‘ se sporoča po vrsti stranke: kolektivni naložbeni podjemi, pokojninski skladi, portfelji strank, ki se upravljajo na podlagi diskrecijske odločitve, in drugi naložbeni nosilci; |
| --- | --- | --- |

117.

Poslovanje v zvezi z upravljanjem premoženja, funkcijami skrbništva in drugimi storitvami, ki jih opravi institucija, se sporoča na podlagi naslednjih opredelitev:

(a)

‚upravljanje premoženja‘ pomeni sredstva, ki pripadajo neposredno strankam, za katere institucija izvaja upravljanje. ‚Upravljanje premoženja‘ se sporoča po vrsti stranke: kolektivni naložbeni podjemi, pokojninski skladi, portfelji strank, ki se upravljajo na podlagi diskrecijske odločitve, in drugi naložbeni nosilci;

| (b) | ‚skrbniška sredstva‘ pomenijo storitve hrambe in administrativne storitve v zvezi s finančnimi instrumenti za račun strank, ki jih opravlja institucija, ter storitve, povezane s skrbništvom, kot je upravljanje denarnih sredstev in zavarovanj. ‚Skrbniška sredstva‘ se sporočajo po vrsti stranke, za katero ima institucija sredstva, pri čemer se razlikuje med kolektivnimi naložbenimi podjemi in drugimi; postavka ‚od tega: zaupano drugim subjektom‘ pomeni znesek sredstev, vključenih v skrbniška sredstva, za katera je institucija zagotovila učinkovito skrbništvo drugim subjektom; |
| --- | --- |

(b)

‚skrbniška sredstva‘ pomenijo storitve hrambe in administrativne storitve v zvezi s finančnimi instrumenti za račun strank, ki jih opravlja institucija, ter storitve, povezane s skrbništvom, kot je upravljanje denarnih sredstev in zavarovanj. ‚Skrbniška sredstva‘ se sporočajo po vrsti stranke, za katero ima institucija sredstva, pri čemer se razlikuje med kolektivnimi naložbenimi podjemi in drugimi; postavka ‚od tega: zaupano drugim subjektom‘ pomeni znesek sredstev, vključenih v skrbniška sredstva, za katera je institucija zagotovila učinkovito skrbništvo drugim subjektom;

| (c) | ‚osrednje upravne storitve za kolektivne naložbe‘ pomenijo administrativne storitve, ki jih institucija opravlja za kolektivne naložbene podjeme. Te med drugim vključujejo storitve osebe, pristojne za prenos, pripravo računovodskih dokumentov, pripravo prospektov, finančnih poročil in vseh drugih dokumentov za investitorje, zagotavljanje skladnosti z razdelitvijo finančnih poročil in vseh drugih dokumentov za investitorje, izvajanje izdaj in odkupov, vodenje evidence investitorjev ter izračunavanje neto vrednosti sredstev; |
| --- | --- |

(c)

‚osrednje upravne storitve za kolektivne naložbe‘ pomenijo administrativne storitve, ki jih institucija opravlja za kolektivne naložbene podjeme. Te med drugim vključujejo storitve osebe, pristojne za prenos, pripravo računovodskih dokumentov, pripravo prospektov, finančnih poročil in vseh drugih dokumentov za investitorje, zagotavljanje skladnosti z razdelitvijo finančnih poročil in vseh drugih dokumentov za investitorje, izvajanje izdaj in odkupov, vodenje evidence investitorjev ter izračunavanje neto vrednosti sredstev;

| (d) | ‚fiduciarni posli‘ pomenijo dejavnosti, pri katerih institucija deluje v svojem imenu, vendar za račun in na tveganje svojih strank. Pri fiduciranih poslih institucija pogosto opravlja storitve, kot so storitve upravljanja skrbniških sredstev za strukturirane subjekte ali upravljanje portfeljev po lastni presoji. Vsi fiduciarni posli se sporočijo izključno v tej postavki, ne glede na to, ali institucija dodatno zagotavlja še druge storitve; |
| --- | --- |

(d)

‚fiduciarni posli‘ pomenijo dejavnosti, pri katerih institucija deluje v svojem imenu, vendar za račun in na tveganje svojih strank. Pri fiduciranih poslih institucija pogosto opravlja storitve, kot so storitve upravljanja skrbniških sredstev za strukturirane subjekte ali upravljanje portfeljev po lastni presoji. Vsi fiduciarni posli se sporočijo izključno v tej postavki, ne glede na to, ali institucija dodatno zagotavlja še druge storitve;

| (e) | ‚plačilne storitve‘ pomenijo izterjavo plačil v imenu stranke na podlagi dolžniških instrumentov, ki niso pripoznana v bilanci stanja institucije in iz nje ne izvirajo; |
| --- | --- |

(e)

‚plačilne storitve‘ pomenijo izterjavo plačil v imenu stranke na podlagi dolžniških instrumentov, ki niso pripoznana v bilanci stanja institucije in iz nje ne izvirajo;

| (f) | ‚viri strank, ki se razdelijo, ne pa upravljajo‘ pomenijo produkte, ki jih izdajo subjekti zunaj skupine in jih institucija razdeli svojim trenutnim strankam. Ta postavka se sporoča po vrsti produkta; |
| --- | --- |

(f)

‚viri strank, ki se razdelijo, ne pa upravljajo‘ pomenijo produkte, ki jih izdajo subjekti zunaj skupine in jih institucija razdeli svojim trenutnim strankam. Ta postavka se sporoča po vrsti produkta;

| (g) | ‚znesek sredstev, vključenih v opravljene storitve‘ pomeni znesek sredstev, v zvezi s katerimi institucija deluje, pri čemer se uporabi poštena vrednost. Če poštena vrednost ni na voljo, se lahko uporabijo druge osnove za merjenje, vključno z nominalno vrednostjo. Kadar institucija opravlja storitve za subjekte, kot so kolektivni naložbeni podjemi in pokojninski skladi, se lahko zadevna sredstva prikažejo po vrednosti, po kateri ti subjekti sporočajo sredstva v svoji bilanci stanja. Sporočeni zneski po potrebi vključujejo obračunane obresti. |
| --- | --- |

(g)

‚znesek sredstev, vključenih v opravljene storitve‘ pomeni znesek sredstev, v zvezi s katerimi institucija deluje, pri čemer se uporabi poštena vrednost. Če poštena vrednost ni na voljo, se lahko uporabijo druge osnove za merjenje, vključno z nominalno vrednostjo. Kadar institucija opravlja storitve za subjekte, kot so kolektivni naložbeni podjemi in pokojninski skladi, se lahko zadevna sredstva prikažejo po vrednosti, po kateri ti subjekti sporočajo sredstva v svoji bilanci stanja. Sporočeni zneski po potrebi vključujejo obračunane obresti.

20.   DELEŽI V NEKONSOLIDIRANIH STRUKTURIRANIH SUBJEKTIH (30)

| 118. | ‚Izkoriščena likvidnostna podpora‘ pomeni vsoto knjigovodske vrednosti kreditov in drugih finančnih sredstev, odobrenih nekonsolidiranim strukturiranim subjektom, in knjigovodske vrednosti dolžniških vrednostnih papirjev v posesti, ki so jih izdali nekonsolidirani strukturirani subjekti. |
| --- | --- |

118.

‚Izkoriščena likvidnostna podpora‘ pomeni vsoto knjigovodske vrednosti kreditov in drugih finančnih sredstev, odobrenih nekonsolidiranim strukturiranim subjektom, in knjigovodske vrednosti dolžniških vrednostnih papirjev v posesti, ki so jih izdali nekonsolidirani strukturirani subjekti.

21.   POVEZANE STRANKE (31)

| 119. | Institucije sporočijo zneske in/ali posle v zvezi z bilančnimi in zunajbilančnimi izpostavljenostmi, kadar je nasprotna stranka povezana stranka. |
| --- | --- |

119.

Institucije sporočijo zneske in/ali posle v zvezi z bilančnimi in zunajbilančnimi izpostavljenostmi, kadar je nasprotna stranka povezana stranka.

| 120. | Posli znotraj skupine in neporavnani zneski znotraj skupine se izključijo. Institucije pod postavko ‚odvisne družbe in drugi subjekti v isti skupini‘ vključijo stanja in posle z odvisnimi družbami, ki niso bili izključene, ker odvisne družbe niso polno konsolidirane z bonitetnim obsegom konsolidacije ali ker so v skladu s členom 19 CRR odvisne družbe zaradi nepomembnosti izključene iz obsega bonitetne konsolidacije ali ker v primeru institucij, ki so del večje skupine, odvisne družbe spadajo pod končni obvladujoči subjekt, in ne pod institucijo. Pod postavko ‚pridružene družbe in skupni podvigi‘ pa institucije vključijo deleže stanj in poslov s skupnimi podvigi in pridruženimi družbami skupine, ki ji pripada subjekt, in sicer deleže, ki niso bili izključeni z uporabo metode sorazmerne konsolidacije ali kapitalske metode. |
| --- | --- |

120.

Posli znotraj skupine in neporavnani zneski znotraj skupine se izključijo. Institucije pod postavko ‚odvisne družbe in drugi subjekti v isti skupini‘ vključijo stanja in posle z odvisnimi družbami, ki niso bili izključene, ker odvisne družbe niso polno konsolidirane z bonitetnim obsegom konsolidacije ali ker so v skladu s členom 19 CRR odvisne družbe zaradi nepomembnosti izključene iz obsega bonitetne konsolidacije ali ker v primeru institucij, ki so del večje skupine, odvisne družbe spadajo pod končni obvladujoči subjekt, in ne pod institucijo. Pod postavko ‚pridružene družbe in skupni podvigi‘ pa institucije vključijo deleže stanj in poslov s skupnimi podvigi in pridruženimi družbami skupine, ki ji pripada subjekt, in sicer deleže, ki niso bili izključeni z uporabo metode sorazmerne konsolidacije ali kapitalske metode.

21.1   Povezane stranke: obveznosti za plačilo in zneski terjatev (31.1)

| 121. | Kot ‚prejete obveze iz kreditov, prejeta finančna poroštva in druge prejete obveze‘ se poroča znesek, ki je vsota ‚nominalnega‘ zneska prejetih obvez iz kreditov, ‚najvišjega zavarovanja/finančnega poroštva, ki se lahko upošteva‘ kot prejeto finančno poroštvo, in ‚nominalnega‘ zneska drugih prejetih obvez. |
| --- | --- |

121.

Kot ‚prejete obveze iz kreditov, prejeta finančna poroštva in druge prejete obveze‘ se poroča znesek, ki je vsota ‚nominalnega‘ zneska prejetih obvez iz kreditov, ‚najvišjega zavarovanja/finančnega poroštva, ki se lahko upošteva‘ kot prejeto finančno poroštvo, in ‚nominalnega‘ zneska drugih prejetih obvez.

21.2   Povezane stranke: ustvarjeni odhodki in prihodki (31.2)

| 122. | ‚Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev‘ vključujejo vse dobičke in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki se ustvarijo v poslih s povezanimi strankami. Ta postavka vključuje dobičke in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki so bili ustvarjeni v poslih s povezanimi strankami ter so del naslednjih vrstičnih postavk ‚izkaza poslovnega izida‘:






  (a) | ‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘; |
| --- | --- | --- |

122.

‚Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev‘ vključujejo vse dobičke in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki se ustvarijo v poslih s povezanimi strankami. Ta postavka vključuje dobičke in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki so bili ustvarjeni v poslih s povezanimi strankami ter so del naslednjih vrstičnih postavk ‚izkaza poslovnega izida‘:

(a)

‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘;

| (b) | ‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo‘; |
| --- | --- |

(b)

‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo‘;

| (c) | ‚dobički ali izgube iz nekratkoročnih sredstev in skupin za odtujitev, razvrščenih med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje‘, in |
| --- | --- |

(c)

‚dobički ali izgube iz nekratkoročnih sredstev in skupin za odtujitev, razvrščenih med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje‘, in

| (d) | ‚dobički ali izgube po davku iz ustavljenega poslovanja‘. |
| --- | --- |

(d)

‚dobički ali izgube po davku iz ustavljenega poslovanja‘.

22.   STRUKTURA SKUPINE (40)

| 123. | Institucije predložijo natančne informacije o odvisnih družbah, skupnih podvigih in pridruženih družbah na datum poročanja. Sporočijo se vse odvisne družbe, ne glede na dejavnost, ki jo opravljajo. Vrednostni papirji, razvrščeni kot‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘, ‚finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘, ‚za prodajo razpoložljiva finančna sredstva‘ in lastne delnice, tj. delnice same institucije poročevalke, ki jih ima ta v lasti, se izključijo iz obsega te predloge. |
| --- | --- |

123.

Institucije predložijo natančne informacije o odvisnih družbah, skupnih podvigih in pridruženih družbah na datum poročanja. Sporočijo se vse odvisne družbe, ne glede na dejavnost, ki jo opravljajo. Vrednostni papirji, razvrščeni kot‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘, ‚finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘, ‚za prodajo razpoložljiva finančna sredstva‘ in lastne delnice, tj. delnice same institucije poročevalke, ki jih ima ta v lasti, se izključijo iz obsega te predloge.

22.1   Struktura skupine: ‚po subjektih‘ (40.1)

| 124. | Naslednje informacije se sporočijo ‚po subjektih‘:






  (a) | ‚koda LEI‘ pomeni kodo LEI podjetja, v katero se vlaga; |
| --- | --- | --- |

124.

Naslednje informacije se sporočijo ‚po subjektih‘:

(a)

‚koda LEI‘ pomeni kodo LEI podjetja, v katero se vlaga;

| (b) | ‚koda subjekta‘ pomeni identifikacijsko kodo podjetja, v katero se vlaga. Koda subjekta je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v predlogi 40.1; |
| --- | --- |

(b)

‚koda subjekta‘ pomeni identifikacijsko kodo podjetja, v katero se vlaga. Koda subjekta je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v predlogi 40.1;

| (c) | ‚ime subjekta‘ pomeni ime podjetja, v katero se vlaga; |
| --- | --- |

(c)

‚ime subjekta‘ pomeni ime podjetja, v katero se vlaga;

| (d) | ‚vstopni datum‘ pomeni datum, na katerega je podjetje, v katero se vlaga, vstopilo v ‚obseg skupine‘; |
| --- | --- |

(d)

‚vstopni datum‘ pomeni datum, na katerega je podjetje, v katero se vlaga, vstopilo v ‚obseg skupine‘;

| (e) | ‚delniški kapital‘ pomeni celoten znesek kapitala, ki ga izda podjetje, v katero se vlaga, na referenčni datum; |
| --- | --- |

(e)

‚delniški kapital‘ pomeni celoten znesek kapitala, ki ga izda podjetje, v katero se vlaga, na referenčni datum;

| (f) | ‚lastniški kapital podjetja, v katero se vlaga‘, ‚bilančna vsota podjetja, v katero se vlaga‘ in ‚dobiček (ali izguba) podjetja, v katero se vlaga‘ vključujejo zneske navedenih postavk iz zadnjih računovodskih izkazov podjetja, v katero se vlaga; |
| --- | --- |

(f)

‚lastniški kapital podjetja, v katero se vlaga‘, ‚bilančna vsota podjetja, v katero se vlaga‘ in ‚dobiček (ali izguba) podjetja, v katero se vlaga‘ vključujejo zneske navedenih postavk iz zadnjih računovodskih izkazov podjetja, v katero se vlaga;

| (g) | ‚sedež podjetja, v katero se vlaga‘ pomeni državo sedeža podjetja, v katero se vlaga; |
| --- | --- |

(g)

‚sedež podjetja, v katero se vlaga‘ pomeni državo sedeža podjetja, v katero se vlaga;

| (h) | ‚sektor podjetja, v katero se vlaga‘ pomeni sektor nasprotne stranke v skladu z odstavkom 35 dela 1; |
| --- | --- |

(h)

‚sektor podjetja, v katero se vlaga‘ pomeni sektor nasprotne stranke v skladu z odstavkom 35 dela 1;

| (i) | ‚oznaka NACE‘ se določi na podlagi glavne dejavnosti podjetja, v katero se vlaga. Za nefinančne družbe se oznake NACE sporočijo na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘), za finančne družbe pa se oznake NACE sporočijo s podrobnostmi na dveh ravneh (po ‚oddelkih‘); |
| --- | --- |

(i)

‚oznaka NACE‘ se določi na podlagi glavne dejavnosti podjetja, v katero se vlaga. Za nefinančne družbe se oznake NACE sporočijo na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘), za finančne družbe pa se oznake NACE sporočijo s podrobnostmi na dveh ravneh (po ‚oddelkih‘);

| (j) | ‚akumulirani lastniški delež ( %)‘ pomeni delež lastniških instrumentov, ki jih ima institucija v lasti na referenčni datum; |
| --- | --- |

(j)

‚akumulirani lastniški delež ( %)‘ pomeni delež lastniških instrumentov, ki jih ima institucija v lasti na referenčni datum;

| (k) | ‚glasovalne pravice ( %)‘ pomenijo delež glasovalnih pravic v zvezi z lastniškimi instrumenti, ki jih ima institucija v lasti na referenčni datum; |
| --- | --- |

(k)

‚glasovalne pravice ( %)‘ pomenijo delež glasovalnih pravic v zvezi z lastniškimi instrumenti, ki jih ima institucija v lasti na referenčni datum;

| (l) | ‚struktura skupine [razmerje]‘ pomeni razmerje med obvladujočim subjektom in podjetjem, v katero se vlaga (odvisno družbo, skupnim podvigom ali pridruženo družbo); |
| --- | --- |

(l)

‚struktura skupine [razmerje]‘ pomeni razmerje med obvladujočim subjektom in podjetjem, v katero se vlaga (odvisno družbo, skupnim podvigom ali pridruženo družbo);

| (m) | ‚računovodska obravnava [računovodska skupina]‘ pomeni računovodsko obravnavo z računovodskim obsegom konsolidacije (polna konsolidacija, sorazmerna konsolidacija, kapitalska metoda ali drugo); |
| --- | --- |

(m)

‚računovodska obravnava [računovodska skupina]‘ pomeni računovodsko obravnavo z računovodskim obsegom konsolidacije (polna konsolidacija, sorazmerna konsolidacija, kapitalska metoda ali drugo);

| (n) | ‚računovodska obravnava [skupina v skladu s CRR]‘ pomeni računovodsko obravnavo z obsegom konsolidacije v skladu s CRR (polna konsolidacija, sorazmerna konsolidacija, kapitalska metoda ali drugo); |
| --- | --- |

(n)

‚računovodska obravnava [skupina v skladu s CRR]‘ pomeni računovodsko obravnavo z obsegom konsolidacije v skladu s CRR (polna konsolidacija, sorazmerna konsolidacija, kapitalska metoda ali drugo);

| (o) | ‚knjigovodska vrednost‘ pomeni zneske, sporočene v okviru bilance stanja institucije za podjetja, v katera se vlaga, ki niso niti polno niti sorazmerno konsolidirana; |
| --- | --- |

(o)

‚knjigovodska vrednost‘ pomeni zneske, sporočene v okviru bilance stanja institucije za podjetja, v katera se vlaga, ki niso niti polno niti sorazmerno konsolidirana;

| (p) | ‚strošek pridobitve‘ pomeni znesek, ki ga plačajo investitorji; |
| --- | --- |

(p)

‚strošek pridobitve‘ pomeni znesek, ki ga plačajo investitorji;

| (q) | ‚dobro ime, povezano s podjetjem, v katero se vlaga‘ pomeni znesek dobrega imena, sporočen v okviru konsolidirane bilance stanja institucije za podjetje, v katero se vlaga, pod postavko ‚dobro ime‘ ali ‚naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘; |
| --- | --- |

(q)

‚dobro ime, povezano s podjetjem, v katero se vlaga‘ pomeni znesek dobrega imena, sporočen v okviru konsolidirane bilance stanja institucije za podjetje, v katero se vlaga, pod postavko ‚dobro ime‘ ali ‚naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘;

| (r) | ‚poštena vrednost naložb, za katere so objavljene cene‘ pomeni ceno na referenčni datum; predloži se le, če instrumenti kotirajo na borzi. |
| --- | --- |

(r)

‚poštena vrednost naložb, za katere so objavljene cene‘ pomeni ceno na referenčni datum; predloži se le, če instrumenti kotirajo na borzi.

22.2   Struktura skupine: ‚po instrumentih‘ (40.2)

| 125. | ‚Po instrumentih‘ se sporočijo naslednje informacije:






  (a) | ‚koda vrednostnega papirja‘ pomeni kodo ISIN za vrednostni papir. Če vrednostni papirji nimajo dodeljene kode ISIN, vključuje drugo kodo, ki enoznačno označuje vrednostni papir. ‚Koda vrednostnega papirja‘ in ‚koda holdinga‘ tvorita identifikator vrstice in sta skupaj enoznačni za vsako vrstico v predlogi 40.2; |
| --- | --- | --- |

125.

‚Po instrumentih‘ se sporočijo naslednje informacije:

(a)

‚koda vrednostnega papirja‘ pomeni kodo ISIN za vrednostni papir. Če vrednostni papirji nimajo dodeljene kode ISIN, vključuje drugo kodo, ki enoznačno označuje vrednostni papir. ‚Koda vrednostnega papirja‘ in ‚koda holdinga‘ tvorita identifikator vrstice in sta skupaj enoznačni za vsako vrstico v predlogi 40.2;

| (b) | ‚koda holdinga‘ pomeni identifikacijsko kodo subjekta znotraj skupine, ki ima v lasti naložbo; |
| --- | --- |

(b)

‚koda holdinga‘ pomeni identifikacijsko kodo subjekta znotraj skupine, ki ima v lasti naložbo;

| (c) | ‚koda subjekta‘, ‚akumulirani lastniški delež ( %)‘, ‚knjigovodska vrednost‘ in ‚strošek pridobitve‘ so opredeljeni zgoraj. Zneski ustrezajo vrednostnemu papirju, ki ga ima v lasti zadevni holding. |
| --- | --- |

(c)

‚koda subjekta‘, ‚akumulirani lastniški delež ( %)‘, ‚knjigovodska vrednost‘ in ‚strošek pridobitve‘ so opredeljeni zgoraj. Zneski ustrezajo vrednostnemu papirju, ki ga ima v lasti zadevni holding.

23.   POŠTENA VREDNOST (41)

23.1   Hierarhija poštene vrednosti: finančni instrumenti po odplačni vrednosti (41.1)

| 126. | V tej predlogi se sporočijo informacije o pošteni vrednosti finančnih instrumentov, merjeni po odplačni vrednosti z uporabo hierarhije iz MSRP 7, 27A. člen. |
| --- | --- |

126.

V tej predlogi se sporočijo informacije o pošteni vrednosti finančnih instrumentov, merjeni po odplačni vrednosti z uporabo hierarhije iz MSRP 7, 27A. člen.

23.2   Uporaba možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti (41.2)

| 127. | V tej predlogi se sporočijo informacije o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti za finančna sredstva in obveznosti, označene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. ‚Hibridne pogodbe‘ vključujejo knjigovodsko vrednost hibridnih finančnih instrumentov, ki se kot celota razvrstijo v navedene računovodske portfelje, tj. vključujejo neločene hibridne instrumente kot celoto. |
| --- | --- |

127.

V tej predlogi se sporočijo informacije o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti za finančna sredstva in obveznosti, označene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. ‚Hibridne pogodbe‘ vključujejo knjigovodsko vrednost hibridnih finančnih instrumentov, ki se kot celota razvrstijo v navedene računovodske portfelje, tj. vključujejo neločene hibridne instrumente kot celoto.

23.3   Hibridni finančni instrumenti, ki niso označeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (41.3)

| 128. | V tej predlogi se sporočijo informacije o hibridnih finančnih instrumentih, razen o hibridnih pogodbah, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida pod ‚možnostjo vrednotenja po pošteni vrednosti‘, ki se sporočijo v predlogi 41.2. |
| --- | --- |

128.

V tej predlogi se sporočijo informacije o hibridnih finančnih instrumentih, razen o hibridnih pogodbah, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida pod ‚možnostjo vrednotenja po pošteni vrednosti‘, ki se sporočijo v predlogi 41.2.

| 129. | Postavka ‚v posesti za trgovanje‘ vključuje knjigovodsko vrednost hibridnih finančnih instrumentov, ki se kot celota razvrstijo med ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘ ali ‚finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘, tj. vključuje neločene hibridne instrumente kot celoto. |
| --- | --- |

129.

Postavka ‚v posesti za trgovanje‘ vključuje knjigovodsko vrednost hibridnih finančnih instrumentov, ki se kot celota razvrstijo med ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘ ali ‚finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘, tj. vključuje neločene hibridne instrumente kot celoto.

| 130. | Druge vrstice vključujejo knjigovodsko vrednost gostiteljskih pogodb, ki so bile ločene od vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov v skladu z ustreznim računovodskim okvirom. Knjigovodske vrednosti vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov, ločenih od teh gostiteljskih pogodb v skladu z ustreznim računovodskim okvirom, se sporočijo v predlogah 10 in 11. |
| --- | --- |

130.

Druge vrstice vključujejo knjigovodsko vrednost gostiteljskih pogodb, ki so bile ločene od vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov v skladu z ustreznim računovodskim okvirom. Knjigovodske vrednosti vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov, ločenih od teh gostiteljskih pogodb v skladu z ustreznim računovodskim okvirom, se sporočijo v predlogah 10 in 11.

24.   OPREDMETENA IN NEOPREDMETENA SREDSTVA: KNJIGOVODSKA VREDNOST PO NAČINU MERJENJA (42)

| 131. | ‚Opredmetena osnovna sredstva‘, ‚naložbene nepremičnine‘ ter ‚druga neopredmetena sredstva‘ se poročajo po merilih, uporabljenih pri njihovem merjenju. |
| --- | --- |

131.

‚Opredmetena osnovna sredstva‘, ‚naložbene nepremičnine‘ ter ‚druga neopredmetena sredstva‘ se poročajo po merilih, uporabljenih pri njihovem merjenju.

| 132. | ‚Druga neopredmetena sredstva‘ vključujejo vsa druga neopredmetena sredstva, razen dobrega imena. |
| --- | --- |

132.

‚Druga neopredmetena sredstva‘ vključujejo vsa druga neopredmetena sredstva, razen dobrega imena.

25.   REZERVACIJE (43)

| 133. | Ta predloga vključuje uskladitev knjigovodske vrednosti postavke ‚rezervacije‘ na začetku in koncu zadevnega obdobja glede na naravo gibanj. |
| --- | --- |

133.

Ta predloga vključuje uskladitev knjigovodske vrednosti postavke ‚rezervacije‘ na začetku in koncu zadevnega obdobja glede na naravo gibanj.

26.   PROGRAMI Z DOLOČENIMI ZASLUŽKI IN ZASLUŽKI ZAPOSLENCEV (44)

| 134. | Te predloge vključujejo zbrane informacije o vseh programih z določenimi zaslužki, ki jih izvaja institucija. Če se izvaja več kot en program z določenimi zaslužki, se sporoči zbirni znesek vseh programov. |
| --- | --- |

134.

Te predloge vključujejo zbrane informacije o vseh programih z določenimi zaslužki, ki jih izvaja institucija. Če se izvaja več kot en program z določenimi zaslužki, se sporoči zbirni znesek vseh programov.

26.1   Sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki (44.1)

| 135. | Postavka ‚sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki‘ prikazuje uskladitev akumulirane sedanje vrednosti vseh neto obveznosti (sredstev) za določene zaslužke ter pravice do povračila [MRS 19, 140.(a) in (b) člen]. |
| --- | --- |

135.

Postavka ‚sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki‘ prikazuje uskladitev akumulirane sedanje vrednosti vseh neto obveznosti (sredstev) za določene zaslužke ter pravice do povračila [MRS 19, 140.(a) in (b) člen].

| 136. | Postavka ‚neto sredstva za določene zaslužke‘ vključuje v primeru presežka zneske presežka, ki se pripoznajo v bilanci stanja, ker nanje ne vplivajo omejitve iz MRS 19, 63. člen. Znesek te postavke in znesek, pripoznan v pojasnjevalni postavki ‚poštena vrednost katere koli pravice do poplačila, pripoznane kot sredstvo‘, sta vključena v postavko‚druga sredstva‘ bilance stanja. |
| --- | --- |

136.

Postavka ‚neto sredstva za določene zaslužke‘ vključuje v primeru presežka zneske presežka, ki se pripoznajo v bilanci stanja, ker nanje ne vplivajo omejitve iz MRS 19, 63. člen. Znesek te postavke in znesek, pripoznan v pojasnjevalni postavki ‚poštena vrednost katere koli pravice do poplačila, pripoznane kot sredstvo‘, sta vključena v postavko‚druga sredstva‘ bilance stanja.

26.2   Gibanja obveznosti za določene zaslužke (44.2)

| 137. | Postavka ‚gibanja obveznosti za določene zaslužke‘ prikazuje uskladitev začetnih in končnih stanj akumulirane sedanje vrednosti vseh obveznosti za določene zaslužke, ki jih ima institucija. Učinki različnih elementov iz MRS 19, 141. člen, v zadevnem obdobju se prikažejo ločeno. |
| --- | --- |

137.

Postavka ‚gibanja obveznosti za določene zaslužke‘ prikazuje uskladitev začetnih in končnih stanj akumulirane sedanje vrednosti vseh obveznosti za določene zaslužke, ki jih ima institucija. Učinki različnih elementov iz MRS 19, 141. člen, v zadevnem obdobju se prikažejo ločeno.

| 138. | Znesek ‚končnega stanja [sedanja vrednost]‘ v predlogi za gibanja pri obveznostih za določene zaslužke je enak ‚sedanji vrednosti obveznosti za določene zaslužke‘. |
| --- | --- |

138.

Znesek ‚končnega stanja [sedanja vrednost]‘ v predlogi za gibanja pri obveznostih za določene zaslužke je enak ‚sedanji vrednosti obveznosti za določene zaslužke‘.

26.3   Pojasnjevalne postavke [povezane z odhodki za zaposlene] (44.3)

| 139. | Za poročanje pojasnjevalnih postavk, povezanih z odhodki za zaposlene, se uporabijo naslednje opredelitve:






  (a) | ‚pokojnine in podobni odhodki‘ vključujejo znesek, pripoznan v zadevnem obdobju kot odhodek za zaposlene za katere koli pozaposlitvene obveznosti (programe z določenimi prispevki in programe z določenimi zaslužki) ter prispevke v sklade socialne varnosti; |
| --- | --- | --- |

139.

Za poročanje pojasnjevalnih postavk, povezanih z odhodki za zaposlene, se uporabijo naslednje opredelitve:

(a)

‚pokojnine in podobni odhodki‘ vključujejo znesek, pripoznan v zadevnem obdobju kot odhodek za zaposlene za katere koli pozaposlitvene obveznosti (programe z določenimi prispevki in programe z določenimi zaslužki) ter prispevke v sklade socialne varnosti;

| (b) | ‚plačila na podlagi delnic‘ vključujejo znesek, pripoznan v zadevnem obdobju kot odhodki za zaposlene za plačila na podlagi delnic. |
| --- | --- |

(b)

‚plačila na podlagi delnic‘ vključujejo znesek, pripoznan v zadevnem obdobju kot odhodki za zaposlene za plačila na podlagi delnic.

27.   RAZČLENITEV IZBRANIH POSTAVK IZKAZA POSLOVNEGA IZIDA (45)

27.1   Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo (45.2)

| 140. | Dobički in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo, se razčlenijo po vrsti sredstva; vsaka vrstična postavka vključuje dobiček ali izgubo v zvezi s sredstvom (kot je nepremičnina, programska oprema, strojna oprema, zlato ali naložba), za katerega je bilo odpravljeno pripoznanje. |
| --- | --- |

140.

Dobički in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo, se razčlenijo po vrsti sredstva; vsaka vrstična postavka vključuje dobiček ali izgubo v zvezi s sredstvom (kot je nepremičnina, programska oprema, strojna oprema, zlato ali naložba), za katerega je bilo odpravljeno pripoznanje.

27.2   Drugi poslovni prihodki in odhodki (45.3)

| 141. | Drugi poslovni prihodki in odhodki se razčlenijo po naslednjih postavkah: prilagoditve poštene vrednosti za opredmetena sredstva, merjene z uporabo modela poštene vrednosti; prihodek od najemnin in neposredni poslovni odhodki iz naložbenih nepremičnin; prihodki in odhodki iz poslovnih najemov, ki niso naložbene nepremičnine, ter preostali poslovni prihodki in odhodki. |
| --- | --- |

141.

Drugi poslovni prihodki in odhodki se razčlenijo po naslednjih postavkah: prilagoditve poštene vrednosti za opredmetena sredstva, merjene z uporabo modela poštene vrednosti; prihodek od najemnin in neposredni poslovni odhodki iz naložbenih nepremičnin; prihodki in odhodki iz poslovnih najemov, ki niso naložbene nepremičnine, ter preostali poslovni prihodki in odhodki.

| 142. | Postavka ‚poslovni najemi, ki niso naložbene nepremičnine‘ vključuje v stolpcu ‚prihodki‘ prejete donose, v stolpcu ‚odhodki‘ pa stroške, ki jih je imela institucija kot najemodajalec v okviru svojih dejavnosti poslovnega najema, razen dejavnosti, ki vključujejo sredstva, razvrščena kot naložbene nepremičnine. Stroški institucije kot najemnika se vključijo pod postavko ‚drugi administrativni odhodki‘. |
| --- | --- |

142.

Postavka ‚poslovni najemi, ki niso naložbene nepremičnine‘ vključuje v stolpcu ‚prihodki‘ prejete donose, v stolpcu ‚odhodki‘ pa stroške, ki jih je imela institucija kot najemodajalec v okviru svojih dejavnosti poslovnega najema, razen dejavnosti, ki vključujejo sredstva, razvrščena kot naložbene nepremičnine. Stroški institucije kot najemnika se vključijo pod postavko ‚drugi administrativni odhodki‘.

| 143. | Dobički ali izgube iz ponovnega merjenja deležev plemenitih kovin in drugih vrst blaga, merjenih po pošteni vrednosti in z odštetimi stroški prodaje, se sporočijo v postavkah, vključenih v postavko ‚drugi poslovni prihodki. Drugo‘ ali ‚drugi poslovni odhodki. Drugo‘. |
| --- | --- |

143.

Dobički ali izgube iz ponovnega merjenja deležev plemenitih kovin in drugih vrst blaga, merjenih po pošteni vrednosti in z odštetimi stroški prodaje, se sporočijo v postavkah, vključenih v postavko ‚drugi poslovni prihodki. Drugo‘ ali ‚drugi poslovni odhodki. Drugo‘.

28.   IZKAZ SPREMEMB LASTNIŠKEGA KAPITALA (46)

| 144. | Izkaz sprememb lastniškega kapitala razkriva uskladitev med knjigovodsko vrednostjo na začetku obdobja (začetno stanje) in na koncu obdobja (končno stanje) za vsako sestavino lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

144.

Izkaz sprememb lastniškega kapitala razkriva uskladitev med knjigovodsko vrednostjo na začetku obdobja (začetno stanje) in na koncu obdobja (končno stanje) za vsako sestavino lastniškega kapitala.

29.   NEDONOSNE IZPOSTAVLJENOSTI (18)

| 145. | Za namene predloge 18 so nedonosne izpostavljenosti tiste, ki izpolnjujejo katero koli od naslednjih meril:






  (a) | pomembne izpostavljenosti, pri katerih prihaja do zamude pri odplačevanju več kot 90 dni; |
| --- | --- | --- |

145.

Za namene predloge 18 so nedonosne izpostavljenosti tiste, ki izpolnjujejo katero koli od naslednjih meril:

(a)

pomembne izpostavljenosti, pri katerih prihaja do zamude pri odplačevanju več kot 90 dni;

| (b) | za dolžnika se ocenjuje, da je malo verjetno, da bo v celoti poplačal svoje kreditne obveznosti brez unovčenja zavarovanja s premoženjem, ne glede na obstoj katerega koli zapadlega zneska ali število dni zamude pri odplačevanju. |
| --- | --- |

(b)

za dolžnika se ocenjuje, da je malo verjetno, da bo v celoti poplačal svoje kreditne obveznosti brez unovčenja zavarovanja s premoženjem, ne glede na obstoj katerega koli zapadlega zneska ali število dni zamude pri odplačevanju.

| 146. | Navedena razvrstitev kot nedonosne izpostavljenosti se uporablja ne glede na to, ali je izpostavljenost razvrščena kot neplačana za regulativne namene v skladu s členom 178 CRR ali kot oslabljena za računovodske namene v skladu z veljavnim računovodskim okvirom. |
| --- | --- |

146.

Navedena razvrstitev kot nedonosne izpostavljenosti se uporablja ne glede na to, ali je izpostavljenost razvrščena kot neplačana za regulativne namene v skladu s členom 178 CRR ali kot oslabljena za računovodske namene v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.

| 147. | Izpostavljenosti, v zvezi s katerimi se šteje, da je prišlo do neplačila v skladu s členom 178 CRR, in izpostavljenosti, za katere se je v skladu z veljavnim računovodskim okvirom ugotovilo, da so oslabljene, se vedno štejejo za nedonosne izpostavljenosti. Izpostavljenosti s ‚skupinskimi popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane,‘ iz odstavka 38 te priloge se ne štejejo za nedonosne izpostavljenosti, razen če izpolnjujejo merila, v skladu s katerimi se lahko štejejo za nedonosne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

147.

Izpostavljenosti, v zvezi s katerimi se šteje, da je prišlo do neplačila v skladu s členom 178 CRR, in izpostavljenosti, za katere se je v skladu z veljavnim računovodskim okvirom ugotovilo, da so oslabljene, se vedno štejejo za nedonosne izpostavljenosti. Izpostavljenosti s ‚skupinskimi popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane,‘ iz odstavka 38 te priloge se ne štejejo za nedonosne izpostavljenosti, razen če izpolnjujejo merila, v skladu s katerimi se lahko štejejo za nedonosne izpostavljenosti.

| 148. | Izpostavljenosti se razvrstijo v celotnem znesku in brez upoštevanja obstoja kakršnega koli zavarovanja s premoženjem. Pomembnost se oceni v skladu s členom 178 CRR. |
| --- | --- |

148.

Izpostavljenosti se razvrstijo v celotnem znesku in brez upoštevanja obstoja kakršnega koli zavarovanja s premoženjem. Pomembnost se oceni v skladu s členom 178 CRR.

| 149. | Za namene predloge 18 ‚izpostavljenosti‘ vključujejo vse dolžniške instrumente (kredite in druga finančna sredstva, ki vključujejo tudi stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled ter dolžniške vrednostne papirje) in zunajbilančne izpostavljenosti, razen izpostavljenosti v posesti za trgovanje. Zunajbilančne izpostavljenosti so sestavljene iz naslednjih preklicnih in nepreklicnih postavk:






  (a) | prevzete obveznosti iz kreditov; |
| --- | --- | --- |

149.

Za namene predloge 18 ‚izpostavljenosti‘ vključujejo vse dolžniške instrumente (kredite in druga finančna sredstva, ki vključujejo tudi stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled ter dolžniške vrednostne papirje) in zunajbilančne izpostavljenosti, razen izpostavljenosti v posesti za trgovanje. Zunajbilančne izpostavljenosti so sestavljene iz naslednjih preklicnih in nepreklicnih postavk:

(a)

prevzete obveznosti iz kreditov;

| (b) | dana finančna poroštva; |
| --- | --- |

(b)

dana finančna poroštva;

| (c) | druge prevzete obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

druge prevzete obveznosti.

Izpostavljenosti vključujejo nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5.

| 150. | Za namene predloge 18 je izpostavljenost ‚zapadla‘, kadar kateri koli znesek glavnice, obresti ali nadomestila na datum zapadlosti izpostavljenosti ni bil plačan. |
| --- | --- |

150.

Za namene predloge 18 je izpostavljenost ‚zapadla‘, kadar kateri koli znesek glavnice, obresti ali nadomestila na datum zapadlosti izpostavljenosti ni bil plačan.

| 151. | Za namene predloge 18 ‚dolžnik‘ pomeni dolžnika v smislu člena 178 CRR. |
| --- | --- |

151.

Za namene predloge 18 ‚dolžnik‘ pomeni dolžnika v smislu člena 178 CRR.

| 152. | Prevzeta obveznost se šteje za nedonosno izpostavljenost v njenem nominalnem znesku, če v primeru črpanja ali druge uporabe privede do izpostavljenosti, ki predstavljajo tveganje, da ne bo prišlo do polnega poplačila brez unovčenja zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

152.

Prevzeta obveznost se šteje za nedonosno izpostavljenost v njenem nominalnem znesku, če v primeru črpanja ali druge uporabe privede do izpostavljenosti, ki predstavljajo tveganje, da ne bo prišlo do polnega poplačila brez unovčenja zavarovanja s premoženjem.

| 153. | Dana finančna poroštva se štejejo za nedonosne izpostavljenosti v njihovem nominalnem znesku, kadar obstaja tveganje, da bo finančno poroštvo unovčila nasprotna stranka (‚zajamčena stranka‘), med drugim zlasti, kadar osnovna zajamčena izpostavljenost izpolnjuje merila, da se šteje kot nedonosna, iz člena 145. Če zajamčena stranka zamuja s plačilom zneska, zapadlega po pogodbi o finančnem poroštvu, institucija poročevalka oceni, ali izhajajoča terjatev izpolnjuje merila za obravnavo kot nedonosna izpostavljenost. |
| --- | --- |

153.

Dana finančna poroštva se štejejo za nedonosne izpostavljenosti v njihovem nominalnem znesku, kadar obstaja tveganje, da bo finančno poroštvo unovčila nasprotna stranka (‚zajamčena stranka‘), med drugim zlasti, kadar osnovna zajamčena izpostavljenost izpolnjuje merila, da se šteje kot nedonosna, iz člena 145. Če zajamčena stranka zamuja s plačilom zneska, zapadlega po pogodbi o finančnem poroštvu, institucija poročevalka oceni, ali izhajajoča terjatev izpolnjuje merila za obravnavo kot nedonosna izpostavljenost.

| 154. | Izpostavljenosti, ki se opredelijo kot nedonosne v skladu z odstavkom 145, se razvrstijo kot nedonosne na posamični podlagi (‚na ravni posla‘) ali upoštevaje celotno izpostavljenost do določenega dolžnika (‚na ravni dolžnika‘). Pri razvrstitvi nedonosnih izpostavljenosti na posamični podlagi oziroma izpostavljenosti na ravni določenega dolžnika se za različne tipe nedonosnih izpostavljenosti uporabijo naslednji pristopi razvrščanja:






  (a) | za nedonosne izpostavljenosti, razvrščene kot neplačane v skladu s členom 178 CRR, se uporabi pristop razvrščanja iz člena 178; |
| --- | --- | --- |

154.

Izpostavljenosti, ki se opredelijo kot nedonosne v skladu z odstavkom 145, se razvrstijo kot nedonosne na posamični podlagi (‚na ravni posla‘) ali upoštevaje celotno izpostavljenost do določenega dolžnika (‚na ravni dolžnika‘). Pri razvrstitvi nedonosnih izpostavljenosti na posamični podlagi oziroma izpostavljenosti na ravni določenega dolžnika se za različne tipe nedonosnih izpostavljenosti uporabijo naslednji pristopi razvrščanja:

(a)

za nedonosne izpostavljenosti, razvrščene kot neplačane v skladu s členom 178 CRR, se uporabi pristop razvrščanja iz člena 178;

| (b) | za izpostavljenosti, razvrščene kot nedonosne zaradi oslabitve v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, se uporabijo merila za pripoznanje oslabitve iz veljavnega računovodskega okvira; |
| --- | --- |

(b)

za izpostavljenosti, razvrščene kot nedonosne zaradi oslabitve v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, se uporabijo merila za pripoznanje oslabitve iz veljavnega računovodskega okvira;

| (c) | za druge nedonosne izpostavljenosti, ki niso razvrščene kot neplačane ali oslabljene, se uporabljajo določbe člena 178 CRR za neplačane izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(c)

za druge nedonosne izpostavljenosti, ki niso razvrščene kot neplačane ali oslabljene, se uporabljajo določbe člena 178 CRR za neplačane izpostavljenosti.

| 155. | Če ima institucija bilančne izpostavljenosti do dolžnika, ki so zapadle več kot 90 dni in bruto knjigovodska vrednost zapadlih izpostavljenosti predstavlja več kot 20 % bruto knjigovodske vrednosti vseh bilančnih izpostavljenosti do tega dolžnika, se vse bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti do tega dolžnika štejejo za nedonosne. Če dolžnik pripada skupini, se oceni, ali je potrebno, da se kot nedonosne štejejo tudi izpostavljenosti do drugih subjektov v skupini, če se že ne štejejo za oslabljene ali neplačane v skladu s členom 178 CRR, razen pri izpostavljenostih, na katere vplivajo individualni spori, ki niso povezani s kapitalsko ustreznostjo nasprotne stranke. |
| --- | --- |

155.

Če ima institucija bilančne izpostavljenosti do dolžnika, ki so zapadle več kot 90 dni in bruto knjigovodska vrednost zapadlih izpostavljenosti predstavlja več kot 20 % bruto knjigovodske vrednosti vseh bilančnih izpostavljenosti do tega dolžnika, se vse bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti do tega dolžnika štejejo za nedonosne. Če dolžnik pripada skupini, se oceni, ali je potrebno, da se kot nedonosne štejejo tudi izpostavljenosti do drugih subjektov v skupini, če se že ne štejejo za oslabljene ali neplačane v skladu s členom 178 CRR, razen pri izpostavljenostih, na katere vplivajo individualni spori, ki niso povezani s kapitalsko ustreznostjo nasprotne stranke.

| 156. | Za izpostavljenosti se šteje, da niso več nedonosne, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | izpostavljenost izpolnjuje izstopna merila, ki jih institucija poročevalka uporablja za prenehanje razvrstitve izpostavljenosti kot oslabljene ali neplačane; |
| --- | --- | --- |

156.

Za izpostavljenosti se šteje, da niso več nedonosne, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

izpostavljenost izpolnjuje izstopna merila, ki jih institucija poročevalka uporablja za prenehanje razvrstitve izpostavljenosti kot oslabljene ali neplačane;

| (b) | položaj dolžnika se je izboljšal v taki meri, da je verjetno polno poplačilo v skladu s prvotnimi ali po potrebi spremenjenimi pogoji; |
| --- | --- |

(b)

položaj dolžnika se je izboljšal v taki meri, da je verjetno polno poplačilo v skladu s prvotnimi ali po potrebi spremenjenimi pogoji;

| (c) | dolžnik nima nobenega zneska z zamudo pri odplačevanju več kot 90 dni. |
| --- | --- |

(c)

dolžnik nima nobenega zneska z zamudo pri odplačevanju več kot 90 dni.

Izpostavljenost ostane razvrščena kot nedonosna, vse dokler navedeni pogoji niso izpolnjeni, tudi če že izpolnjuje uporabljena merila s strani institucije za prenehanje razvrstitve kot oslabljene izpostavljenosti in izpostavljenosti v neplačilu v skladu z veljavnim računovodskim okvirom oziroma členom 178 CRR.

Z razvrstitvijo nedonosnih izpostavljenosti kot nekratkoročnih sredstev v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5 se ne preneha njihova razvrstitev kot nedonosna izpostavljenost, saj so nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo zajeta v opredelitvi nedonosnih izpostavljenosti.

| 157. | V primeru nedonosnih izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja (6) se za navedene izpostavljenosti šteje, da niso več nedonosne, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | za izpostavljenosti se ne šteje, da so oslabljene ali da je pri njih prišlo do neplačila; |
| --- | --- | --- |

157.

V primeru nedonosnih izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja (6) se za navedene izpostavljenosti šteje, da niso več nedonosne, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

za izpostavljenosti se ne šteje, da so oslabljene ali da je pri njih prišlo do neplačila;

| (b) | od uporabe ukrepov restrukturiranja je preteklo eno leto; |
| --- | --- |

(b)

od uporabe ukrepov restrukturiranja je preteklo eno leto;

| (c) | po uporabi ukrepov restrukturiranja ni več nobenih zapadlih zneskov ali pomislekov v zvezi s polnim poplačilom izpostavljenosti v skladu s pogoji, ki veljajo za obdobje po restrukturiranju. Te pomisleke institucija ovrže na podlagi analize finančnega položaja dolžnika. Lahko se šteje, da ti pomisleki več ne obstajajo, če je dolžnik z rednimi plačili v skladu s pogoji za obdobje po restrukturiranju skupaj odplačal znesek, enak zapadlemu znesku pred restrukturiranjem (če so zapadli zneski obstajali) oziroma znesku, ki se je odpisal (če ni bilo zapadlih zneskov) v skladu z ukrepi restrukturiranja, oziroma če je dolžnik kako drugače dokazal sposobnost izpolnjevanja pogojev za obdobje po restrukturiranju. |
| --- | --- |

(c)

po uporabi ukrepov restrukturiranja ni več nobenih zapadlih zneskov ali pomislekov v zvezi s polnim poplačilom izpostavljenosti v skladu s pogoji, ki veljajo za obdobje po restrukturiranju. Te pomisleke institucija ovrže na podlagi analize finančnega položaja dolžnika. Lahko se šteje, da ti pomisleki več ne obstajajo, če je dolžnik z rednimi plačili v skladu s pogoji za obdobje po restrukturiranju skupaj odplačal znesek, enak zapadlemu znesku pred restrukturiranjem (če so zapadli zneski obstajali) oziroma znesku, ki se je odpisal (če ni bilo zapadlih zneskov) v skladu z ukrepi restrukturiranja, oziroma če je dolžnik kako drugače dokazal sposobnost izpolnjevanja pogojev za obdobje po restrukturiranju.

Navedeni posebni izstopni pogoji se uporabljajo poleg meril, ki jih uporablja institucija poročevalka za oslabljene in neplačane izpostavljenosti v skladu z veljavnim računovodskim okvirom oziroma členom 178 CRR.

| 158. | Zapadle izpostavljenosti se poročajo ločeno znotraj kategorij donosnih in nedonosnih izpostavljenosti v celotnem znesku. Donosne izpostavljenosti z zamudo pri odplačevanju z manj kot 90 dni se poročajo ločeno v celotnem znesku. |
| --- | --- |

158.

Zapadle izpostavljenosti se poročajo ločeno znotraj kategorij donosnih in nedonosnih izpostavljenosti v celotnem znesku. Donosne izpostavljenosti z zamudo pri odplačevanju z manj kot 90 dni se poročajo ločeno v celotnem znesku.

| 159. | Nedonosne izpostavljenosti se poročajo razčlenjeno na časovne razrede zapadlosti. Izpostavljenosti, ki niso zapadle ali so zapadle 90 dni ali manj, vendar so kljub temu opredeljene kot nedonosne zaradi verjetnosti, da ne bodo poplačane v celoti, se poročajo v za to namenjenem stolpcu. Izpostavljenosti, ki predstavljajo tako zapadle zneske kot tudi zneske, ki verjetno ne bodo poplačani v celoti, se razporedijo v časovne razrede zapadlosti skladno s številom dni zamude pri odplačevanju.
  Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled se poročajo v vrstici 070 ter v vrsticah 080 in 100 predloge 18.
  Nedonosne izpostavljenosti, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, se ne poročajo v predlogi 18. |
| --- | --- |

159.

Nedonosne izpostavljenosti se poročajo razčlenjeno na časovne razrede zapadlosti. Izpostavljenosti, ki niso zapadle ali so zapadle 90 dni ali manj, vendar so kljub temu opredeljene kot nedonosne zaradi verjetnosti, da ne bodo poplačane v celoti, se poročajo v za to namenjenem stolpcu. Izpostavljenosti, ki predstavljajo tako zapadle zneske kot tudi zneske, ki verjetno ne bodo poplačani v celoti, se razporedijo v časovne razrede zapadlosti skladno s številom dni zamude pri odplačevanju.

Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled se poročajo v vrstici 070 ter v vrsticah 080 in 100 predloge 18.

Nedonosne izpostavljenosti, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, se ne poročajo v predlogi 18.

| 160. | Naslednje izpostavljenosti se opredelijo v ločenih stolpcih:






  (a) | izpostavljenosti, ki se štejejo za oslabljene v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, razen če gre za izpostavljenosti z nastalimi izgubami, ki niso bile poročane; |
| --- | --- | --- |

160.

Naslednje izpostavljenosti se opredelijo v ločenih stolpcih:

(a)

izpostavljenosti, ki se štejejo za oslabljene v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, razen če gre za izpostavljenosti z nastalimi izgubami, ki niso bile poročane;

| (b) | izpostavljenosti, v zvezi s katerimi se šteje, da je prišlo do neplačila v skladu s členom 178 CRR. |
| --- | --- |

(b)

izpostavljenosti, v zvezi s katerimi se šteje, da je prišlo do neplačila v skladu s členom 178 CRR.

| 161. | ‚Akumulirane oslabitve‘ in ‚akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo v skladu z odstavkom 46. ‚Akumulirane oslabitve‘ pomenijo zmanjšanje knjigovodske vrednosti izpostavljenosti, in sicer neposredno ali prek uporabe kontov popravka vrednosti. Poročane akumulirane oslabitve nedonosnih izpostavljenosti ne vključujejo nastalih izgub, ki niso bile poročane. Nastale izgube, ki niso bile poročane, se poročajo v akumuliranih oslabitvah donosnih izpostavljenosti. ‚Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo za izpostavljenosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom. |
| --- | --- |

161.

‚Akumulirane oslabitve‘ in ‚akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo v skladu z odstavkom 46. ‚Akumulirane oslabitve‘ pomenijo zmanjšanje knjigovodske vrednosti izpostavljenosti, in sicer neposredno ali prek uporabe kontov popravka vrednosti. Poročane akumulirane oslabitve nedonosnih izpostavljenosti ne vključujejo nastalih izgub, ki niso bile poročane. Nastale izgube, ki niso bile poročane, se poročajo v akumuliranih oslabitvah donosnih izpostavljenosti. ‚Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo za izpostavljenosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.

| 162. | Informacije o prejetem zavarovanju s premoženjem in prejetih finančnih poroštvih za nedonosne izpostavljenosti se poročajo ločeno. Zneski, ki se poročajo za prejeto zavarovanje s premoženjem in prejeta finančna poroštva, se izračunajo v skladu z odstavki 79 do 82. Zato je zgornja meja vsote poročanih zneskov za zavarovanje s premoženjem in finančna poroštva knjigovodska vrednost izpostavljenosti, na katero se ta zavarovanja nanašajo. |
| --- | --- |

162.

Informacije o prejetem zavarovanju s premoženjem in prejetih finančnih poroštvih za nedonosne izpostavljenosti se poročajo ločeno. Zneski, ki se poročajo za prejeto zavarovanje s premoženjem in prejeta finančna poroštva, se izračunajo v skladu z odstavki 79 do 82. Zato je zgornja meja vsote poročanih zneskov za zavarovanje s premoženjem in finančna poroštva knjigovodska vrednost izpostavljenosti, na katero se ta zavarovanja nanašajo.

30.   RESTRUKTURIRANE IZPOSTAVLJENOSTI (19)

| 163. | Za namene predloge 19 so restrukturirane izpostavljenosti dolžniške pogodbe, v zvezi s katerimi so se uporabili ukrepi restrukturiranja. Ukrepi restrukturiranja so sestavljeni iz koncesij dolžniku, ki ima ali je na tem, da bo imel težave pri izpolnjevanju finančnih obveznosti (‚finančne težave‘). |
| --- | --- |

163.

Za namene predloge 19 so restrukturirane izpostavljenosti dolžniške pogodbe, v zvezi s katerimi so se uporabili ukrepi restrukturiranja. Ukrepi restrukturiranja so sestavljeni iz koncesij dolžniku, ki ima ali je na tem, da bo imel težave pri izpolnjevanju finančnih obveznosti (‚finančne težave‘).

| 164. | Za namene predloge 19 se koncesija nanaša na eno od naslednjih dejanj:






  (a) | spremembo prejšnjih pogojev pogodbe, za katere se šteje, da jih dolžnik ne bi mogel izpolniti zaradi finančnih težav (‚problematičen dolg‘), kar bi privedlo do nezadostne sposobnosti odplačevanja dolga, ki ne bi bila odobrena, če dolžnik ne bi imel finančnih težav; |
| --- | --- | --- |

164.

Za namene predloge 19 se koncesija nanaša na eno od naslednjih dejanj:

(a)

spremembo prejšnjih pogojev pogodbe, za katere se šteje, da jih dolžnik ne bi mogel izpolniti zaradi finančnih težav (‚problematičen dolg‘), kar bi privedlo do nezadostne sposobnosti odplačevanja dolga, ki ne bi bila odobrena, če dolžnik ne bi imel finančnih težav;

| (b) | popolno ali delno refinanciranje problematične kreditne pogodbe, ki ne bi bilo odobreno, če dolžnik ne bi imel finančnih težav. |
| --- | --- |

(b)

popolno ali delno refinanciranje problematične kreditne pogodbe, ki ne bi bilo odobreno, če dolžnik ne bi imel finančnih težav.

Koncesija lahko povzroči izgubo za kreditodajalca.

| 165. | Dokazi o koncesiji vključujejo naslednje:






  (a) | razliko med spremenjenimi pogodbenimi pogoji in prejšnjimi pogodbenimi pogoji v korist dolžnika; |
| --- | --- | --- |

165.

Dokazi o koncesiji vključujejo naslednje:

(a)

razliko med spremenjenimi pogodbenimi pogoji in prejšnjimi pogodbenimi pogoji v korist dolžnika;

| (b) | vključitev ugodnejših pogojev v spremenjeno pogodbo, kot bi jih v tistem trenutku od iste institucije lahko prejeli drugi dolžniki s podobnim profilom tveganja. |
| --- | --- |

(b)

vključitev ugodnejših pogojev v spremenjeno pogodbo, kot bi jih v tistem trenutku od iste institucije lahko prejeli drugi dolžniki s podobnim profilom tveganja.

| 166. | Izvajanje klavzul, ki po diskrecijski presoji omogočajo dolžniku spremembo pogojev pogodbe (‚vgrajene klavzule o restrukturiranju‘), se obravnava kot koncesija, kadar institucija odobri izvajanje navedenih klavzul in sklene, da ima dolžnik finančne težave. |
| --- | --- |

166.

Izvajanje klavzul, ki po diskrecijski presoji omogočajo dolžniku spremembo pogojev pogodbe (‚vgrajene klavzule o restrukturiranju‘), se obravnava kot koncesija, kadar institucija odobri izvajanje navedenih klavzul in sklene, da ima dolžnik finančne težave.

| 167. | ‚Refinanciranje‘ pomeni uporabo dolžniške pogodbe, s katero se zagotovi popolno ali delno poplačilo drugih dolžniških pogodb, katerih trenutni pogoji so takšni, da jih dolžnik ne more izpolnjevati. |
| --- | --- |

167.

‚Refinanciranje‘ pomeni uporabo dolžniške pogodbe, s katero se zagotovi popolno ali delno poplačilo drugih dolžniških pogodb, katerih trenutni pogoji so takšni, da jih dolžnik ne more izpolnjevati.

| 168. | Za namene predloge 19 pojem ‚dolžnik‘ vključuje vse fizične osebe in pravne osebe v dolžnikovi skupini, ki spadajo v računovodski obseg konsolidacije. |
| --- | --- |

168.

Za namene predloge 19 pojem ‚dolžnik‘ vključuje vse fizične osebe in pravne osebe v dolžnikovi skupini, ki spadajo v računovodski obseg konsolidacije.

| 169. | Za namene predloge 19 pojem ‚dolg‘ vključuje kredite in druga finančna sredstva (ki vključujejo tudi stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled), dolžniške vrednostne papirje ter preklicne in nepreklicne prevzete obveznosti iz kreditov, vendar izključuje izpostavljenosti v posesti za trgovanje. Pojem ‚dolg‘ vključuje tudi nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5. |
| --- | --- |

169.

Za namene predloge 19 pojem ‚dolg‘ vključuje kredite in druga finančna sredstva (ki vključujejo tudi stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled), dolžniške vrednostne papirje ter preklicne in nepreklicne prevzete obveznosti iz kreditov, vendar izključuje izpostavljenosti v posesti za trgovanje. Pojem ‚dolg‘ vključuje tudi nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5.

| 170. | Za namene predloge 19 ima pojem ‚izpostavljenost‘ isti pomen kot pojem ‚dolg‘ v odstavku 169. |
| --- | --- |

170.

Za namene predloge 19 ima pojem ‚izpostavljenost‘ isti pomen kot pojem ‚dolg‘ v odstavku 169.

| 171. | Za namene predloge 19 pojem ‚institucija‘ pomeni institucijo, ki je uporabila ukrepe prestrukturiranja. |
| --- | --- |

171.

Za namene predloge 19 pojem ‚institucija‘ pomeni institucijo, ki je uporabila ukrepe prestrukturiranja.

| 172. | Izpostavljenosti se štejejo za restrukturirane, kadar je bila odobrena koncesija, ne glede na to, ali je kateri koli znesek zapadel oziroma ali so izpostavljenosti razvrščene kot oslabljene v skladu z veljavnim računovodskim standardom ali kot neplačane v skladu s členom 178 CRR. Izpostavljenosti se ne obravnavajo kot restrukturirane, kadar dolžnik nima finančnih težav. Kljub temu se za ukrepe restrukturiranja šteje naslednje:






  (a) | spremenjena pogodba, ki je bila pred spremembo razvrščena kot nedonosna oziroma bi bila razvrščena kot taka, če do te spremembe ne bi prišlo; |
| --- | --- | --- |

172.

Izpostavljenosti se štejejo za restrukturirane, kadar je bila odobrena koncesija, ne glede na to, ali je kateri koli znesek zapadel oziroma ali so izpostavljenosti razvrščene kot oslabljene v skladu z veljavnim računovodskim standardom ali kot neplačane v skladu s členom 178 CRR. Izpostavljenosti se ne obravnavajo kot restrukturirane, kadar dolžnik nima finančnih težav. Kljub temu se za ukrepe restrukturiranja šteje naslednje:

(a)

spremenjena pogodba, ki je bila pred spremembo razvrščena kot nedonosna oziroma bi bila razvrščena kot taka, če do te spremembe ne bi prišlo;

| (b) | sprememba pogodbe, ki vključuje popolni ali delni odpis dolga; |
| --- | --- |

(b)

sprememba pogodbe, ki vključuje popolni ali delni odpis dolga;

| (c) | institucija odobri izvršitev vgrajenih klavzul o restrukturiranju za dolžnika, ki je nedonosen oziroma bi se smatral kot nedonosen, če se te klavzule ne bi izvršile; |
| --- | --- |

(c)

institucija odobri izvršitev vgrajenih klavzul o restrukturiranju za dolžnika, ki je nedonosen oziroma bi se smatral kot nedonosen, če se te klavzule ne bi izvršile;

| (d) | dolžnik je hkrati ali blizu času odobritve dodatnega dolga s koncesijo odplačal glavnico ali obresti po drugi pogodbi z institucijo, ki je bila razvrščena kot nedonosna oziroma bi bila razvrščena kot nedonosna, če ne bi prišlo do tega refinanciranja. |
| --- | --- |

(d)

dolžnik je hkrati ali blizu času odobritve dodatnega dolga s koncesijo odplačal glavnico ali obresti po drugi pogodbi z institucijo, ki je bila razvrščena kot nedonosna oziroma bi bila razvrščena kot nedonosna, če ne bi prišlo do tega refinanciranja.

| 173. | Sprememba, ki vključuje poplačila, ki se izvedejo s priposestvovanjem zavarovanja s premoženjem, se obravnava kot ukrep restrukturiranja, če taka sprememba predstavlja koncesijo. |
| --- | --- |

173.

Sprememba, ki vključuje poplačila, ki se izvedejo s priposestvovanjem zavarovanja s premoženjem, se obravnava kot ukrep restrukturiranja, če taka sprememba predstavlja koncesijo.

| 174. | Obstaja izpodbojna predpostavka, da je do restrukturiranja prišlo v naslednjih okoliščinah:






  (a) | spremenjena pogodba je bila v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni vsaj enkrat v treh mesecih pred njeno spremembo (ne da bi bila nedonosna) oziroma bi bila v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni, če ta pogodba ne bi bila spremenjena; |
| --- | --- | --- |

174.

Obstaja izpodbojna predpostavka, da je do restrukturiranja prišlo v naslednjih okoliščinah:

(a)

spremenjena pogodba je bila v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni vsaj enkrat v treh mesecih pred njeno spremembo (ne da bi bila nedonosna) oziroma bi bila v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni, če ta pogodba ne bi bila spremenjena;

| (b) | dolžnik je hkrati ali blizu času odobritve dodatnega dolga s strani institucije odplačal glavnico ali obresti po drugi pogodbi z institucijo, ki je bila vsaj enkrat v treh mesecih pred njenim refinanciranjem v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni; |
| --- | --- |

(b)

dolžnik je hkrati ali blizu času odobritve dodatnega dolga s strani institucije odplačal glavnico ali obresti po drugi pogodbi z institucijo, ki je bila vsaj enkrat v treh mesecih pred njenim refinanciranjem v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni;

| (c) | institucija odobri uporabo vgrajenih klavzul o restrukturiranju za dolžnike, ki zamujajo z odplačevanjem več kot 30 dni oziroma bi zamujali z odplačevanjem več kot 30 dni, če se navedene klavzule ne bi izvršile. |
| --- | --- |

(c)

institucija odobri uporabo vgrajenih klavzul o restrukturiranju za dolžnike, ki zamujajo z odplačevanjem več kot 30 dni oziroma bi zamujali z odplačevanjem več kot 30 dni, če se navedene klavzule ne bi izvršile.

| 175. | Finančne težave se ocenijo na ravni dolžnika, kot je opredeljen v odstavku 168. Kot restrukturirane izpostavljenosti se opredelijo samo izpostavljenosti, za katere so se uporabili ukrepi restrukturiranja. |
| --- | --- |

175.

Finančne težave se ocenijo na ravni dolžnika, kot je opredeljen v odstavku 168. Kot restrukturirane izpostavljenosti se opredelijo samo izpostavljenosti, za katere so se uporabili ukrepi restrukturiranja.

| 176. | Restrukturirane izpostavljenosti se vključijo v kategorijo nedonosnih izpostavljenosti ali kategorijo donosnih izpostavljenosti v skladu z odstavki 145 do 162 in 177 do 179. Razvrstitev med restrukturirane izpostavljenosti se preneha, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | restrukturirana izpostavljenost se šteje kot donosna, tudi če je bila prerazvrščena iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti po tem, ko je analiza finančnega položaja dolžnika pokazala, da ne izpolnjuje več pogojev za obravnavo kot nedonosna izpostavljenost; |
| --- | --- | --- |

176.

Restrukturirane izpostavljenosti se vključijo v kategorijo nedonosnih izpostavljenosti ali kategorijo donosnih izpostavljenosti v skladu z odstavki 145 do 162 in 177 do 179. Razvrstitev med restrukturirane izpostavljenosti se preneha, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

restrukturirana izpostavljenost se šteje kot donosna, tudi če je bila prerazvrščena iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti po tem, ko je analiza finančnega položaja dolžnika pokazala, da ne izpolnjuje več pogojev za obravnavo kot nedonosna izpostavljenost;

| (b) | od datuma, ko se je restrukturirana izpostavljenost začela šteti za donosno, je pretekla vsaj dveletna poskusna doba; |
| --- | --- |

(b)

od datuma, ko se je restrukturirana izpostavljenost začela šteti za donosno, je pretekla vsaj dveletna poskusna doba;

| (c) | vsaj v polovici poskusne dobe so se izvajala redna odplačila, večja od nepomembnega skupnega zneska glavnice ali obresti; |
| --- | --- |

(c)

vsaj v polovici poskusne dobe so se izvajala redna odplačila, večja od nepomembnega skupnega zneska glavnice ali obresti;

| (d) | nobena od izpostavljenosti do dolžnika na koncu poskusne dobe ni zapadla z zamudo pri odplačilu za več kot 30 dni. |
| --- | --- |

(d)

nobena od izpostavljenosti do dolžnika na koncu poskusne dobe ni zapadla z zamudo pri odplačilu za več kot 30 dni.

| 177. | Če pogoji iz odstavka 176 na koncu poskusne dobe niso izpolnjeni, se izpostavljenost še naprej obravnava kot donosna restrukturirana izpostavljenost v poskusni dobi, dokler niso izpolnjeni vsi pogoji. Ti pogoji se ocenjujejo vsaj četrtletno. Restrukturirane izpostavljenosti, ki so razvrščene kot nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ostanejo razvrščene kot restrukturirane izpostavljenosti, saj so nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo zajeta v opredelitvi restrukturiranih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

177.

Če pogoji iz odstavka 176 na koncu poskusne dobe niso izpolnjeni, se izpostavljenost še naprej obravnava kot donosna restrukturirana izpostavljenost v poskusni dobi, dokler niso izpolnjeni vsi pogoji. Ti pogoji se ocenjujejo vsaj četrtletno. Restrukturirane izpostavljenosti, ki so razvrščene kot nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ostanejo razvrščene kot restrukturirane izpostavljenosti, saj so nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo zajeta v opredelitvi restrukturiranih izpostavljenosti.

| 178. | Restrukturirana izpostavljenost se lahko šteje za donosno od datuma, ko so se uporabili ukrepi restrukturiranja, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | izvedeni ukrepi niso privedli do razvrstitve izpostavljenosti kot nedonosne; |
| --- | --- | --- |

178.

Restrukturirana izpostavljenost se lahko šteje za donosno od datuma, ko so se uporabili ukrepi restrukturiranja, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

izvedeni ukrepi niso privedli do razvrstitve izpostavljenosti kot nedonosne;

| (b) | izpostavljenost se ni štela za nedonosno izpostavljenost na datum, ko so bili izvedeni ukrepi restrukturiranja. |
| --- | --- |

(b)

izpostavljenost se ni štela za nedonosno izpostavljenost na datum, ko so bili izvedeni ukrepi restrukturiranja.

| 179. | Če se za donosno restrukturirano izpostavljenost s poskusno dobo, ki je bila prerazvrščena iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti, uporabijo dodatni ukrepi restrukturiranja ali pride do zamude pri odplačevanju za več kot 30 dni, se izpostavljenost razvrsti kot nedonosna. |
| --- | --- |

179.

Če se za donosno restrukturirano izpostavljenost s poskusno dobo, ki je bila prerazvrščena iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti, uporabijo dodatni ukrepi restrukturiranja ali pride do zamude pri odplačevanju za več kot 30 dni, se izpostavljenost razvrsti kot nedonosna.

| 180. | ‚Donosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ (donosne restrukturirane izpostavljenosti) so sestavljene iz restrukturiranih izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo meril za obravnavo kot nedonosne in so vključene v kategorijo donosnih izpostavljenosti. Donosne restrukturirane izpostavljenosti so v poskusni dobi v skladu z odstavkom 176, tudi kadar se uporablja odstavek 178. Restrukturirane izpostavljenosti v poskusni dobi, ki so bile prerazvrščene iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti, se poročajo ločeno znotraj donosnih izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja v stolpcu ‚od tega: donosne restrukturirane izpostavljenosti v poskusni dobi‘.
  ‚Nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ (nedonosne restrukturirane izpostavljenosti) so sestavljene iz restrukturiranih izpostavljenosti, ki izpolnjujejo merila za obravnavo kot nedonosne in so vključene v kategorijo nedonosnih izpostavljenosti. Navedene nedonosne restrukturirane izpostavljenosti vključujejo naslednje:






  (a) | izpostavljenosti, ki so postale nedonosne zaradi uporabe ukrepov restrukturiranja; |
| --- | --- | --- |

180.

‚Donosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ (donosne restrukturirane izpostavljenosti) so sestavljene iz restrukturiranih izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo meril za obravnavo kot nedonosne in so vključene v kategorijo donosnih izpostavljenosti. Donosne restrukturirane izpostavljenosti so v poskusni dobi v skladu z odstavkom 176, tudi kadar se uporablja odstavek 178. Restrukturirane izpostavljenosti v poskusni dobi, ki so bile prerazvrščene iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti, se poročajo ločeno znotraj donosnih izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja v stolpcu ‚od tega: donosne restrukturirane izpostavljenosti v poskusni dobi‘.

‚Nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ (nedonosne restrukturirane izpostavljenosti) so sestavljene iz restrukturiranih izpostavljenosti, ki izpolnjujejo merila za obravnavo kot nedonosne in so vključene v kategorijo nedonosnih izpostavljenosti. Navedene nedonosne restrukturirane izpostavljenosti vključujejo naslednje:

(a)

izpostavljenosti, ki so postale nedonosne zaradi uporabe ukrepov restrukturiranja;

| (b) | izpostavljenosti, ki so bile nedonosne pred izvedbo ukrepov restrukturiranja; |
| --- | --- |

(b)

izpostavljenosti, ki so bile nedonosne pred izvedbo ukrepov restrukturiranja;

| (c) | restrukturirane izpostavljenosti, ki so bile prerazvrščene iz kategorije donosnih, vključno z izpostavljenostmi, prerazvrščenimi ob uporabi odstavka 179. |
| --- | --- |

(c)

restrukturirane izpostavljenosti, ki so bile prerazvrščene iz kategorije donosnih, vključno z izpostavljenostmi, prerazvrščenimi ob uporabi odstavka 179.

Če se ukrepi restrukturiranja razširijo na nedonosne izpostavljenosti, se znesek navedenih restrukturiranih izpostavljenosti opredeli ločeno v stolpcu ‚od tega: restrukturiranje nedonosnih izpostavljenosti‘.

Restrukturirane izpostavljenosti, razvrščene kot stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled, se poročajo v vrstici 070 ter v vrsticah 080 in 100 predloge 19.

Restrukturirane izpostavljenosti, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, se ne poročajo v predlogi 19.

| 181. | Stolpec ‚refinanciranje‘ obsega bruto knjigovodsko vrednost nove pogodbe (‚refinancirani dolg‘), odobrene v okviru posla refinanciranja, ki izpolnjuje pogoje za opredelitev kot ukrep restrukturiranja, ter bruto knjigovodsko vrednost prejšnje odplačane pogodbe, ki je še vedno neporavnana. |
| --- | --- |

181.

Stolpec ‚refinanciranje‘ obsega bruto knjigovodsko vrednost nove pogodbe (‚refinancirani dolg‘), odobrene v okviru posla refinanciranja, ki izpolnjuje pogoje za opredelitev kot ukrep restrukturiranja, ter bruto knjigovodsko vrednost prejšnje odplačane pogodbe, ki je še vedno neporavnana.

| 182. | Restrukturirane izpostavljenosti, ki združujejo spremembe in refinanciranje, se razvrstijo v stolpec ‚instrumenti s spremenjenimi pogoji‘ ali v stolpec ‚refinanciranje‘, odvisno od ukrepa, ki ima največji vpliv na denarne tokove. Refinanciranje s strani skupine bank se poroča v stolpcu ‚refinanciranje‘ za celoten znesek refinanciranega dolga, ki ga zagotovi institucija poročevalka, oziroma refinanciranega dolga, ki je pri instituciji poročevalki še neporavnan. Prepakiranje več dolgov v nov dolg se poroča kot sprememba, razen če je prisoten tudi posel refinanciranja, ki ima večji vpliv na denarne tokove. Če restrukturiranje s spremembo pogojev problematične izpostavljenosti privede do odprave njenega pripoznanja in pripoznanja nove izpostavljenosti, se taka nova izpostavljenost šteje za restrukturiran dolg. |
| --- | --- |

182.

Restrukturirane izpostavljenosti, ki združujejo spremembe in refinanciranje, se razvrstijo v stolpec ‚instrumenti s spremenjenimi pogoji‘ ali v stolpec ‚refinanciranje‘, odvisno od ukrepa, ki ima največji vpliv na denarne tokove. Refinanciranje s strani skupine bank se poroča v stolpcu ‚refinanciranje‘ za celoten znesek refinanciranega dolga, ki ga zagotovi institucija poročevalka, oziroma refinanciranega dolga, ki je pri instituciji poročevalki še neporavnan. Prepakiranje več dolgov v nov dolg se poroča kot sprememba, razen če je prisoten tudi posel refinanciranja, ki ima večji vpliv na denarne tokove. Če restrukturiranje s spremembo pogojev problematične izpostavljenosti privede do odprave njenega pripoznanja in pripoznanja nove izpostavljenosti, se taka nova izpostavljenost šteje za restrukturiran dolg.

| 183. | Akumulirane oslabitve in akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja se poročajo v skladu z odstavkom 46. ‚Akumulirane oslabitve‘ pomenijo zmanjšanje knjigovodske vrednosti izpostavljenosti, in sicer neposredno ali prek uporabe kontov popravka vrednosti. Znesek ‚akumuliranih oslabitev‘, ki se mora poročati v stolpcu ‚za nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ za nedonosne izpostavljenosti, ne vključuje nastalih izgub, ki niso bile poročane. Nastale izgube, ki niso bile poročane, se poročajo v stolpcu ‚za donosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘. ‚Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo za izpostavljenosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom. |
| --- | --- |

183.

Akumulirane oslabitve in akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja se poročajo v skladu z odstavkom 46. ‚Akumulirane oslabitve‘ pomenijo zmanjšanje knjigovodske vrednosti izpostavljenosti, in sicer neposredno ali prek uporabe kontov popravka vrednosti. Znesek ‚akumuliranih oslabitev‘, ki se mora poročati v stolpcu ‚za nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ za nedonosne izpostavljenosti, ne vključuje nastalih izgub, ki niso bile poročane. Nastale izgube, ki niso bile poročane, se poročajo v stolpcu ‚za donosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘. ‚Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo za izpostavljenosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.

DEL 3

VZPOREJANJE KATEGORIJ IZPOSTAVLJENOSTI IN SEKTORJEV NASPROTNIH STRANK

| 1. | Naslednji razpredelnici vzporejata kategorije izpostavljenosti, uporabljenih za izračun kapitalskih zahtev v skladu s CRR, in sektorje nasprotnih strank, uporabljenih v razpredelnicah FINREP.

  Razpredelnica 2


  Standardizirani pristop








  Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa (člen 112 CRR) | Sektorji nasprotnih strank na podlagi FINREP | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | enote centralne ravni držav ali centralne banke |

1.

Naslednji razpredelnici vzporejata kategorije izpostavljenosti, uporabljenih za izračun kapitalskih zahtev v skladu s CRR, in sektorje nasprotnih strank, uporabljenih v razpredelnicah FINREP.

Razpredelnica 2

Standardizirani pristop

Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa (člen 112 CRR)

Sektorji nasprotnih strank na podlagi FINREP

Opombe

(a)

enote centralne ravni držav ali centralne banke

| (1) | centralne banke |
| --- | --- |

(1)

centralne banke

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (b) | enote regionalne ali lokalne ravni držav |
| --- | --- |

(b)

enote regionalne ali lokalne ravni držav

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (c) | subjekti javnega sektorja |
| --- | --- |

(c)

subjekti javnega sektorja

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (d) | multilateralne razvojne banke |
| --- | --- |

(d)

multilateralne razvojne banke

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (e) | mednarodne organizacije |
| --- | --- |

(e)

mednarodne organizacije

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (f) | institucije (tj. kreditne institucije in investicijska podjetja) |
| --- | --- |

(f)

institucije (tj. kreditne institucije in investicijska podjetja)

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (g) | podjetja |
| --- | --- |

(g)

podjetja

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

| (h) | izpostavljenosti na drobno |
| --- | --- |

(h)

izpostavljenosti na drobno

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (i) | zavarovano s hipotekami na nepremičnine |
| --- | --- |

(i)

zavarovano s hipotekami na nepremičnine

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (j) | neplačane izpostavljenosti |
| --- | --- |

(j)

neplačane izpostavljenosti

| (1) | centralne banke |
| --- | --- |

(1)

centralne banke

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (ja) | postavke, povezane z zelo visokim tveganjem |
| --- | --- |

(ja)

postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

| (1) | centralne banke |
| --- | --- |

(1)

centralne banke

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (k) | krite obveznice |
| --- | --- |

(k)

krite obveznice

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (l) | pozicije v listinjenju |
| --- | --- |

(l)

pozicije v listinjenju

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti je treba dodeliti sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na tveganje v zvezi z listinjenjem. Kadar listinjene pozicije ostanejo pripoznane v bilanci stanja, so v FINREP sektorji nasprotnih strank sektorji neposrednih nasprotnih strank teh pozicij.

| (m) | institucije in podjetja s kratkoročno bonitetno oceno |
| --- | --- |

(m)

institucije in podjetja s kratkoročno bonitetno oceno

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (n) | kolektivni naložbeni podjemi |
| --- | --- |

(n)

kolektivni naložbeni podjemi

lastniški instrumenti

Naložbe v kolektivne naložbene podjeme (KNP) se v FINREP razvrstijo kot lastniški instrumenti, ne glede na to, ali CRR dovoljuje vpogled.

| (o) | lastniški kapital |
| --- | --- |

(o)

lastniški kapital

lastniški instrumenti

V FINREP so vrste lastniškega kapitala ločene kot instrumenti v različnih kategorijah finančnih sredstev.

| (p) | druge postavke |
| --- | --- |

(p)

druge postavke

različne postavke bilance stanja

V FINREP se lahko druge postavke vključijo v različne kategorije sredstev.

Razpredelnica 3

Pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB)

| Kategorije izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB (člen 147 CRR) | Sektorji nasprotnih strank na podlagi FINREP | Opombe |
| --- | --- | --- |
| (a) | enote centralne ravni držav in centralne banke |

Kategorije izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB (člen 147 CRR)

Sektorji nasprotnih strank na podlagi FINREP

Opombe

(a)

enote centralne ravni držav in centralne banke

| (1) | centralne banke |
| --- | --- |

(1)

centralne banke

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (b) | institucije (tj. kreditne institucije in investicijska podjetja ter nekateri sektorji države in multilateralne banke) |
| --- | --- |

(b)

institucije (tj. kreditne institucije in investicijska podjetja ter nekateri sektorji države in multilateralne banke)

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (c) | podjetja |
| --- | --- |

(c)

podjetja

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (d) | izpostavljenosti na drobno |
| --- | --- |

(d)

izpostavljenosti na drobno

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.

| (e) | lastniški kapital |
| --- | --- |

(e)

lastniški kapital

lastniški instrumenti

V FINREP so vrste lastniškega kapitala ločene kot instrumenti v različnih kategorijah finančnih sredstev.

| (f) | pozicije v listinjenju |
| --- | --- |

(f)

pozicije v listinjenju

| (2) | država |
| --- | --- |

(2)

država

| (3) | kreditne institucije |
| --- | --- |

(3)

kreditne institucije

| (4) | druge finančne družbe |
| --- | --- |

(4)

druge finančne družbe

| (5) | nefinančne družbe |
| --- | --- |

(5)

nefinančne družbe

| (6) | gospodinjstva |
| --- | --- |

(6)

gospodinjstva

Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na tveganje pozicij v listinjenju. Kadar listinjene pozicije ostanejo pripoznane v bilanci stanja, so v FINREP sektorji nasprotnih strank sektorji neposrednih nasprotnih strank teh pozicij.

| (g) | druge nekreditne obveznosti |
| --- | --- |

(g)

druge nekreditne obveznosti

različne postavke bilance stanja

V FINREP se lahko druge postavke vključijo v različne kategorije sredstev.“

---

(1)  Uredba (ES) št. 25/2009 Evropske centralne banke z dne 19. decembra 2008 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (preoblikovano) (ECB/2008/32) (UL L 15, 20.1.2009, str. 14).

1

(2)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90, kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

3

(4)  Četrta direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 222, 14.8.1978, str. 11).

4

(5)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (C(2003) 1422) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

5

(6)  Nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja se nanašajo na izpostavljenosti, navedene v odstavku 180.

6

---

PRILOGA VI

„PRILOGA IX

NAVODILA ZA POROČANJE O VELIKIH IZPOSTAVLJENOSTIH IN TVEGANJU KONCENTRACIJE

Kazalo

| DEL I: SPLOŠNA NAVODILA | 259 |
| --- | --- |

| 1. | Struktura in dogovori | 259 |
| --- | --- | --- |

1.

| DEL II: NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI | 259 |
| --- | --- |

| 1. | Obseg in raven poročanja o velikih izpostavljenostih | 259 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Struktura predloge za poročanje o velikih izpostavljenostih (predloga LE) | 260 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Opredelitve pojmov in splošna navodila za namene poročanja o velikih izpostavljenostih | 260 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | C 26.00 – Predloga za poročanje o omejitvah velikih izpostavljenosti | 261 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Navodila za posamezne vrstice | 261 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 5. | C 27.00 – Opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1) | 262 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Navodila za posamezne stolpce | 262 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 6. | C 28.00 – Izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2) | 264 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Navodila za posamezne stolpce | 264 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 7. | C 29.00 – Podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3) | 269 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Navodila za posamezne stolpce | 269 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 8. | C 30.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4) | 270 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Navodila za posamezne stolpce | 270 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 9. | C 31.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5) | 271 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1 | Navodila za posamezne stolpce | 271 |
| --- | --- | --- |

9.1

DEL I: SPLOŠNA NAVODILA

1.   Struktura in dogovori

| 1. | Okvir poročanja o velikih izpostavljenostih (v nadaljnjem besedilu: LE) je sestavljen iz šestih predlog, ki vključujejo naslednje informacije:






  (a) | omejitve velikih izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Okvir poročanja o velikih izpostavljenostih (v nadaljnjem besedilu: LE) je sestavljen iz šestih predlog, ki vključujejo naslednje informacije:

(a)

omejitve velikih izpostavljenosti;

| (b) | opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1); |
| --- | --- |

(b)

opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1);

| (c) | izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2); |
| --- | --- |

(c)

izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2);

| (d) | podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3); |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3);

| (e) | žepki zapadlosti za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4); |
| --- | --- |

(e)

žepki zapadlosti za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4);

| (f) | žepki zapadlosti za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5). |
| --- | --- |

(f)

žepki zapadlosti za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5).

| 2. | Navodila vključujejo sklice na pravno podlago in podrobne informacije v zvezi s podatki, ki se poročajo v posamezni predlogi. |
| --- | --- |

2.

Navodila vključujejo sklice na pravno podlago in podrobne informacije v zvezi s podatki, ki se poročajo v posamezni predlogi.

| 3. | Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v navodilih in validacijskih pravilih upošteva dogovor glede označevanja iz naslednjih odstavkov. |
| --- | --- |

3.

Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v navodilih in validacijskih pravilih upošteva dogovor glede označevanja iz naslednjih odstavkov.

| 4. | V navodilih in validacijskih pravilih se običajno uporablja naslednji dogovor: {predloga;vrstica;stolpec}. Če je validacija opravljena za vse poročane vrstice, se to označi z zvezdico. |
| --- | --- |

4.

V navodilih in validacijskih pravilih se običajno uporablja naslednji dogovor: {predloga;vrstica;stolpec}. Če je validacija opravljena za vse poročane vrstice, se to označi z zvezdico.

| 5. | V primeru validacij znotraj predloge, pri katerih se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, v zapisih predloga ni navedena: {vrstica;stolpec}. |
| --- | --- |

5.

V primeru validacij znotraj predloge, pri katerih se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, v zapisih predloga ni navedena: {vrstica;stolpec}.

| 6. | ABS (vrednost): absolutna vrednost brez predznaka. Vsak znesek, za katerega se izpostavljenosti povečajo, se poroča kot pozitivna vrednost. Na drugi strani se vsak znesek, za katerega se izpostavljenosti zmanjšajo, poroča kot negativna vrednost. Če je pred oznako za postavko negativni predznak (–), se za zadevno postavko ne poroča pozitivni znesek. |
| --- | --- |

6.

ABS (vrednost): absolutna vrednost brez predznaka. Vsak znesek, za katerega se izpostavljenosti povečajo, se poroča kot pozitivna vrednost. Na drugi strani se vsak znesek, za katerega se izpostavljenosti zmanjšajo, poroča kot negativna vrednost. Če je pred oznako za postavko negativni predznak (–), se za zadevno postavko ne poroča pozitivni znesek.

DEL II: NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI

V tej prilogi se navodila, ki se nanašajo na poročanje o velikih izpostavljenostih, uporabljajo tudi za poročanje o pomembnih izpostavljenostih, ki se zahteva v členih 9 in 11, v skladu s področjem uporabe iz navedenih členov.

1.   Obseg in raven poročanja o velikih izpostavljenostih

| 1. | Institucije pri poročanju informacij o velikih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu s členom 394(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 (v nadaljnjem besedilu: CRR) na posamični podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. |
| --- | --- |

1.

Institucije pri poročanju informacij o velikih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu s členom 394(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 (v nadaljnjem besedilu: CRR) na posamični podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3.

| 2. | Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju informacij o velikih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu s členom 394(1) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. |
| --- | --- |

2.

Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju informacij o velikih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu s členom 394(1) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3.

| 3. | Poroča se vsaka velika izpostavljenost, opredeljena v skladu s členom 392 CRR, vključno z velikimi izpostavljenostmi, ki se jih ne upošteva pri ugotavljanju skladnosti z omejitvijo velike izpostavljenosti iz člena 395 CRR. |
| --- | --- |

3.

Poroča se vsaka velika izpostavljenost, opredeljena v skladu s členom 392 CRR, vključno z velikimi izpostavljenostmi, ki se jih ne upošteva pri ugotavljanju skladnosti z omejitvijo velike izpostavljenosti iz člena 395 CRR.

| 4. | Nadrejene institucije v državi članici, za katere velja poglavje 3 naslova II dela 3 CRR, pri poročanju informacij o 20 največjih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu z zadnjim stavkom člena 394(1) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. Znesek, ki se uporabi za določanje teh 20 največjih izpostavljenosti, je vrednost izpostavljenosti, ki se dobi tako, da se znesek iz stolpca 320 (‚Izvzeti zneski‘) predloge LE2 odšteje od zneska iz stolpca 210 (‚Skupaj‘) iste predloge. |
| --- | --- |

4.

Nadrejene institucije v državi članici, za katere velja poglavje 3 naslova II dela 3 CRR, pri poročanju informacij o 20 največjih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu z zadnjim stavkom člena 394(1) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. Znesek, ki se uporabi za določanje teh 20 največjih izpostavljenosti, je vrednost izpostavljenosti, ki se dobi tako, da se znesek iz stolpca 320 (‚Izvzeti zneski‘) predloge LE2 odšteje od zneska iz stolpca 210 (‚Skupaj‘) iste predloge.

| 5. | Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju informacij o desetih največjih izpostavljenostih do institucij in deset največjih izpostavljenostih do nereguliranih subjektov finančnega sektorja v skladu s točkami (a) do (d) člena 394(2) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju strukture zapadlosti teh izpostavljenosti v skladu s členom 394(2)(e) CRR uporabijo predlogi LE4 in LE5. Vrednost izpostavljenosti, izračunana v stolpcu 210 (‚Skupaj‘) predloge LE2, je znesek, ki se uporabi za določanje teh 20 največjih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

5.

Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju informacij o desetih največjih izpostavljenostih do institucij in deset največjih izpostavljenostih do nereguliranih subjektov finančnega sektorja v skladu s točkami (a) do (d) člena 394(2) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju strukture zapadlosti teh izpostavljenosti v skladu s členom 394(2)(e) CRR uporabijo predlogi LE4 in LE5. Vrednost izpostavljenosti, izračunana v stolpcu 210 (‚Skupaj‘) predloge LE2, je znesek, ki se uporabi za določanje teh 20 največjih izpostavljenosti.

| 6. | Podatki o velikih izpostavljenostih in ustreznih največjih izpostavljenostih do skupin povezanih strank in posameznih strank, ki niso del skupine povezanih strank, se poročajo v predlogi LE2 (v kateri se skupina povezanih strank poroča kot ena izpostavljenost). |
| --- | --- |

6.

Podatki o velikih izpostavljenostih in ustreznih največjih izpostavljenostih do skupin povezanih strank in posameznih strank, ki niso del skupine povezanih strank, se poročajo v predlogi LE2 (v kateri se skupina povezanih strank poroča kot ena izpostavljenost).

| 7. | Institucije v predlogi LE3 poročajo podatke v zvezi z izpostavljenostmi do posameznih strank, ki so del skupin povezanih strank, ki se poročajo v predlogi LE2. Poročanje o izpostavljenosti do posamezne stranke v predlogi LE2 se ne podvaja v predlogi LE3. |
| --- | --- |

7.

Institucije v predlogi LE3 poročajo podatke v zvezi z izpostavljenostmi do posameznih strank, ki so del skupin povezanih strank, ki se poročajo v predlogi LE2. Poročanje o izpostavljenosti do posamezne stranke v predlogi LE2 se ne podvaja v predlogi LE3.

2.   Struktura predloge za poročanje o velikih izpostavljenostih (predloga LE)

| 8. | V stolpcih predloge LE1 se navedejo informacije, povezane z identiteto posameznih strank ali skupin povezanih strank, do katerih ima institucija izpostavljenost. |
| --- | --- |

8.

V stolpcih predloge LE1 se navedejo informacije, povezane z identiteto posameznih strank ali skupin povezanih strank, do katerih ima institucija izpostavljenost.

| 9. | V stolpcih predlog LE2 in LE3 se navedejo naslednji sklopi informacij:






  (a) | vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, vključno z neposredno in posredno izpostavljenostjo ter dodatnimi izpostavljenostmi iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

9.

V stolpcih predlog LE2 in LE3 se navedejo naslednji sklopi informacij:

(a)

vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, vključno z neposredno in posredno izpostavljenostjo ter dodatnimi izpostavljenostmi iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti;

| (b) | učinek izvzetij in tehnik zmanjševanja kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

učinek izvzetij in tehnik zmanjševanja kreditnega tveganja;

| (c) | vrednost izpostavljenosti po uporabi izvzetij in po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunanega za namen člena 395(1) CRR. |
| --- | --- |

(c)

vrednost izpostavljenosti po uporabi izvzetij in po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunanega za namen člena 395(1) CRR.

| 10. | V stolpcih predlog LE4 in LE5 se navedejo informacije o žepkih zapadlosti, v katere se razvrstijo pričakovani zapadli zneski za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja. |
| --- | --- |

10.

V stolpcih predlog LE4 in LE5 se navedejo informacije o žepkih zapadlosti, v katere se razvrstijo pričakovani zapadli zneski za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja.

3.   Opredelitve pojmov in splošna navodila za namene poročanja o velikih izpostavljenostih

| 11. | ‚Skupina povezanih strank‘ je opredeljena v členu 4(1)(39) CRR. |
| --- | --- |

11.

‚Skupina povezanih strank‘ je opredeljena v členu 4(1)(39) CRR.

| 12. | ‚Nereguliran subjekt finančnega sektorja‘ je opredeljen v členu 142(1)(5) CRR. |
| --- | --- |

12.

‚Nereguliran subjekt finančnega sektorja‘ je opredeljen v členu 142(1)(5) CRR.

| 13. | ‚Institucija‘ je opredeljena v členu 4(1)(3) CRR. |
| --- | --- |

13.

‚Institucija‘ je opredeljena v členu 4(1)(3) CRR.

| 14. | Poroča se o izpostavljenostih do ‚civilnopravnih združenj‘. Poleg tega institucije k zadolženosti vsakega partnerja dodajo zneske kreditov civilnopravnega združenja. Izpostavljenosti do civilnopravnih združenj, ki zajemajo kvote, se razdelijo ali dodelijo partnerjem glede na njihove kvote. Nekatere konstrukcije (npr. skupni računi, skupnosti dedičev, krediti slamnatih podjetij), ki dejansko delujejo kot civilnopravna združenja, je treba kot take tudi navesti. |
| --- | --- |

14.

Poroča se o izpostavljenostih do ‚civilnopravnih združenj‘. Poleg tega institucije k zadolženosti vsakega partnerja dodajo zneske kreditov civilnopravnega združenja. Izpostavljenosti do civilnopravnih združenj, ki zajemajo kvote, se razdelijo ali dodelijo partnerjem glede na njihove kvote. Nekatere konstrukcije (npr. skupni računi, skupnosti dedičev, krediti slamnatih podjetij), ki dejansko delujejo kot civilnopravna združenja, je treba kot take tudi navesti.

| 15. | Aktivne in zunajbilančne postavke se uporabijo brez uteži tveganja ali stopenj tveganja v skladu s členom 389 CRR. Zlasti se za zunajbilančne postavke ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji. |
| --- | --- |

15.

Aktivne in zunajbilančne postavke se uporabijo brez uteži tveganja ali stopenj tveganja v skladu s členom 389 CRR. Zlasti se za zunajbilančne postavke ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji.

| 16. | ‚Izpostavljenosti‘ so opredeljene v členu 389 CRR in pomenijo:






  (a) | katero koli aktivno ali zunajbilančno postavko v netrgovalni in trgovalni knjigi, vključno s postavkami iz člena 400 CRR, vendar brez postavk, zajetih v točkah (a) do (d) člena 390(6) CRR; |
| --- | --- | --- |

16.

‚Izpostavljenosti‘ so opredeljene v členu 389 CRR in pomenijo:

(a)

katero koli aktivno ali zunajbilančno postavko v netrgovalni in trgovalni knjigi, vključno s postavkami iz člena 400 CRR, vendar brez postavk, zajetih v točkah (a) do (d) člena 390(6) CRR;

| (b) | ‚posredne izpostavljenosti‘ so izpostavljenosti, ki se pripišejo dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem in ne neposrednemu kreditojemalcu v skladu s členom 403 CRR. |
| --- | --- |

(b)

‚posredne izpostavljenosti‘ so izpostavljenosti, ki se pripišejo dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem in ne neposrednemu kreditojemalcu v skladu s členom 403 CRR.

Izpostavljenosti skupinam povezanih strank se izračunajo v skladu s členom 390(5).

| 17. | ‚Pogodbe o pobotu‘ se lahko upoštevajo pri učinkih vrednosti izpostavljenosti velikih izpostavljenosti iz člena 390(1), (2) in (3) CRR. Vrednost izpostavljenosti izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR, pri čemer se učinki pogodb o novaciji in drugih pogodb o pobotu upoštevajo za namene navedenih metod v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. Vrednost izpostavljenosti repo poslov, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja se lahko določi v skladu s poglavjem 4 ali poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. V skladu s členom 296 CRR se vrednost izpostavljenosti ene same pravne obveznosti iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov z nasprotno stranko institucije poročevalke, poroča v okviru ‚drugih obveznosti‘ v predlogah LE. |
| --- | --- |

17.

‚Pogodbe o pobotu‘ se lahko upoštevajo pri učinkih vrednosti izpostavljenosti velikih izpostavljenosti iz člena 390(1), (2) in (3) CRR. Vrednost izpostavljenosti izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR, pri čemer se učinki pogodb o novaciji in drugih pogodb o pobotu upoštevajo za namene navedenih metod v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. Vrednost izpostavljenosti repo poslov, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja se lahko določi v skladu s poglavjem 4 ali poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. V skladu s členom 296 CRR se vrednost izpostavljenosti ene same pravne obveznosti iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov z nasprotno stranko institucije poročevalke, poroča v okviru ‚drugih obveznosti‘ v predlogah LE.

| 18. | ‚Vrednost izpostavljenosti‘ se izračuna v skladu s členom 390 CRR. |
| --- | --- |

18.

‚Vrednost izpostavljenosti‘ se izračuna v skladu s členom 390 CRR.

| 19. | Učinek celotne ali delne uporabe izvzetij in primernih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) zaradi izračuna izpostavljenosti za namene člena 395(1) CRR je opisan v členih 399 do 403 CRR. |
| --- | --- |

19.

Učinek celotne ali delne uporabe izvzetij in primernih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) zaradi izračuna izpostavljenosti za namene člena 395(1) CRR je opisan v členih 399 do 403 CRR.

| 20. | O pogodbah o začasnem odkupu, ki so zajete v poročanje o velikih izpostavljenostih, se poroča v skladu s členom 402(3) CRR. Če so izpolnjena merila iz člena 402(3) CRR, zadevna institucija poroča o velikih izpostavljenostih do vsake tretje osebe v višini zneska terjatve, ki jo ima zadevna nasprotna stranka v poslu do te tretje osebe, in ne v višini zneska izpostavljenosti do zadevne nasprotne stranke. |
| --- | --- |

20.

O pogodbah o začasnem odkupu, ki so zajete v poročanje o velikih izpostavljenostih, se poroča v skladu s členom 402(3) CRR. Če so izpolnjena merila iz člena 402(3) CRR, zadevna institucija poroča o velikih izpostavljenostih do vsake tretje osebe v višini zneska terjatve, ki jo ima zadevna nasprotna stranka v poslu do te tretje osebe, in ne v višini zneska izpostavljenosti do zadevne nasprotne stranke.

4.   C 26.00 – Predloga za poročanje o omejitvah velikih izpostavljenosti

4.1   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Neinstitucije

  Člen 395(1), člen 458(2)(d)(ii), člen 458(10) in člen 459(b) CRR.
  Poroča se znesek omejitve, ki se uporablja za nasprotne stranke, ki niso institucije. Ta znesek je 25 % sprejemljivega kapitala, ki se poroča v vrstici 226 predloge 4 iz Priloge I, razen če se uporablja strožji odstotek zaradi uporabe nacionalnih ukrepov v skladu s členom 458 CRR ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 459(b) CRR. |
| 020 | Institucije

  Člen 395(1), člen 458(2)(d)(ii), člen 458(10) in člen 459(b) CRR.
  Poroča se znesek omejitve, ki se uporablja za nasprotne stranke, ki so institucije. V skladu s členom 395(1) CRR je ta znesek naslednji:






  — | če 25 % sprejemljivega kapitala presega 150 milijonov EUR (ali omejitev, ki je nižja od 150 milijonov EUR in jo določi pristojni organ v skladu s tretjim odstavkom člena 395(1) CRR), se poroča 25 % sprejemljivega kapitala; |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

010

Neinstitucije

Člen 395(1), člen 458(2)(d)(ii), člen 458(10) in člen 459(b) CRR.

Poroča se znesek omejitve, ki se uporablja za nasprotne stranke, ki niso institucije. Ta znesek je 25 % sprejemljivega kapitala, ki se poroča v vrstici 226 predloge 4 iz Priloge I, razen če se uporablja strožji odstotek zaradi uporabe nacionalnih ukrepov v skladu s členom 458 CRR ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 459(b) CRR.

020

Institucije

Člen 395(1), člen 458(2)(d)(ii), člen 458(10) in člen 459(b) CRR.

Poroča se znesek omejitve, ki se uporablja za nasprotne stranke, ki so institucije. V skladu s členom 395(1) CRR je ta znesek naslednji:

—

če 25 % sprejemljivega kapitala presega 150 milijonov EUR (ali omejitev, ki je nižja od 150 milijonov EUR in jo določi pristojni organ v skladu s tretjim odstavkom člena 395(1) CRR), se poroča 25 % sprejemljivega kapitala;

| — | če je 150 milijonov EUR (ali nižja omejitev, ki jo določi pristojni organ v skladu s tretjim odstavkom člena 395(1) CRR) več kot 25 % sprejemljivega kapitala institucije, se poroča 150 milijonov EUR (ali nižja omejitev, če jo je pristojni organ določil). Če je institucija določila nižjo omejitev v smislu sprejemljivega kapitala, kakor se zahteva v skladu z drugim pododstavkom člena 395(1) CRR, se poroča navedena omejitev. |
| --- | --- |

—

če je 150 milijonov EUR (ali nižja omejitev, ki jo določi pristojni organ v skladu s tretjim odstavkom člena 395(1) CRR) več kot 25 % sprejemljivega kapitala institucije, se poroča 150 milijonov EUR (ali nižja omejitev, če jo je pristojni organ določil). Če je institucija določila nižjo omejitev v smislu sprejemljivega kapitala, kakor se zahteva v skladu z drugim pododstavkom člena 395(1) CRR, se poroča navedena omejitev.

Te omejitve so lahko strožje, če se uporabijo nacionalni ukrepi v skladu s členom 395(6) ali členom 458 CRR ali delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 459(b) CRR.

030

Institucije v %

Člen 395(1) in člen 459(a) CRR.

Znesek, ki se poroča, je absolutna omejitev (poročana v vrstici 020), izražena kot odstotek sprejemljivega kapitala.

5.   C 27.00 – Opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1)

5.1   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpec | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010–070 | Opredelitev nasprotne stranke

  Institucije poročajo identifikacijske podatke vsake nasprotne stranke, za katero predložijo podatke v kateri koli od predlog C 28.00 do C 31.00. Identifikacijski podatki skupine povezanih strank se ne poročajo, razen če nacionalni sistem poročanja zagotavlja enoznačno kodo za skupino povezanih strank.
  V skladu s členom 394(1)(a) CRR institucije poročajo identifikacijske podatke nasprotne stranke, do katere imajo veliko izpostavljenost iz člena 392 CRR.
  V skladu s členom 394(2)(a) CRR institucije poročajo identifikacijske podatke nasprotne stranke, do katere imajo največje izpostavljenosti (kadar je nasprotna stranka institucija ali nereguliran subjekt finančnega sektorja). |
| 010 | Koda

  Koda je identifikator vrstice in mora biti enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Koda se uporablja za identifikacijo posamezne nasprotne stranke. Vendar je namen tega stolpca povezati podatke o nasprotni stranki iz predloge C 27.00 z izpostavljenostmi, poročanimi v predlogah C 28.00 do C 31.00. Koda skupine povezanih strank se ne poroča, razen če nacionalni sistem poročanja zagotavlja enoznačno kodo za skupino povezanih strank. Kode se uporabljajo stalno in dosledno.
  Sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja, razen če je v Uniji na voljo enotna kodifikacija. |
| 020 | Ime

  V primeru poročanja o skupini povezanih strank ime ustreza imenu skupine. V vseh drugih primerih ime ustreza posamezni nasprotni stranki.
  Pri skupini povezanih strank se poroča ime nadrejene družbe oziroma komercialno ime skupine, če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe. |
| 030 | Koda LEI

  Koda identifikatorja pravnih subjektov nasprotne stranke. |
| 040 | Sedež nasprotne stranke

  Uporabi se koda ISO 3166-1-alfa-2 države registracije nasprotne stranke (vključno s psevdo kodami ISO za mednarodne organizacije, ki so na voljo v zadnji izdaji Eurostatovega ‚Vademekuma o plačilni bilanci‘).
  Pri skupinah povezanih strank se sedež ne poroča. |
| 050 | Sektor nasprotne stranke

  Vsaki nasprotni stranki se dodeli en sektor glede na razrede gospodarskega sektorja na podlagi FINREP:
  (i) centralne banke, (ii) država, (iii) kreditne institucije, (iv) druge finančne družbe, (v) nefinančne družbe in (vi) gospodinjstva.
  Pri skupinah povezanih strank se sektor ne poroča. |
| 060 | Oznaka NACE

  V gospodarskem sektorju se uporabljajo oznake NACE (Nomenclature statistique des activités économiques dans l'Union européenne = statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji).
  Ta stolpec se uporablja le za nasprotne stranke, ki so ‚druge finančne družbe‘ in ‚nefinančne družbe‘. Oznake NACE se uporabljajo za ‚nefinančne družbe‘ s podrobnostmi na eni ravni (npr. ‚F – gradbeništvo‘) in za ‚druge finančne družbe‘ s podrobnostmi na dveh ravneh, s čimer se zagotovijo ločeni podatki o zavarovalnih dejavnostih (npr. ‚K65 – zavarovalništvo, pozavarovalništvo in pokojninski skladi, razen dejavnosti obvezne socialne varnosti‘).
  Gospodarska sektorja ‚druge finančne družbe‘ in ‚nefinančne družbe‘ se razvrstita glede na razčlenitev nasprotnih strank na podlagi FINREP.
  Pri skupinah povezanih strank se oznaka NACE ne poroča. |
| 070 | Vrsta nasprotne stranke

  Člen 394(2) CRR.
  Za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja se vrsta nasprotne stranke opredeli s črko ‚I‘ za institucije ali črko ‚N‘ za neregulirane subjekte finančnega sektorja. |

Stolpec

Pravna podlaga in navodila

010–070

Opredelitev nasprotne stranke

Institucije poročajo identifikacijske podatke vsake nasprotne stranke, za katero predložijo podatke v kateri koli od predlog C 28.00 do C 31.00. Identifikacijski podatki skupine povezanih strank se ne poročajo, razen če nacionalni sistem poročanja zagotavlja enoznačno kodo za skupino povezanih strank.

V skladu s členom 394(1)(a) CRR institucije poročajo identifikacijske podatke nasprotne stranke, do katere imajo veliko izpostavljenost iz člena 392 CRR.

V skladu s členom 394(2)(a) CRR institucije poročajo identifikacijske podatke nasprotne stranke, do katere imajo največje izpostavljenosti (kadar je nasprotna stranka institucija ali nereguliran subjekt finančnega sektorja).

010

Koda

Koda je identifikator vrstice in mora biti enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Koda se uporablja za identifikacijo posamezne nasprotne stranke. Vendar je namen tega stolpca povezati podatke o nasprotni stranki iz predloge C 27.00 z izpostavljenostmi, poročanimi v predlogah C 28.00 do C 31.00. Koda skupine povezanih strank se ne poroča, razen če nacionalni sistem poročanja zagotavlja enoznačno kodo za skupino povezanih strank. Kode se uporabljajo stalno in dosledno.

Sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja, razen če je v Uniji na voljo enotna kodifikacija.

020

Ime

V primeru poročanja o skupini povezanih strank ime ustreza imenu skupine. V vseh drugih primerih ime ustreza posamezni nasprotni stranki.

Pri skupini povezanih strank se poroča ime nadrejene družbe oziroma komercialno ime skupine, če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe.

030

Koda LEI

Koda identifikatorja pravnih subjektov nasprotne stranke.

040

Sedež nasprotne stranke

Uporabi se koda ISO 3166-1-alfa-2 države registracije nasprotne stranke (vključno s psevdo kodami ISO za mednarodne organizacije, ki so na voljo v zadnji izdaji Eurostatovega ‚Vademekuma o plačilni bilanci‘).

Pri skupinah povezanih strank se sedež ne poroča.

050

Sektor nasprotne stranke

Vsaki nasprotni stranki se dodeli en sektor glede na razrede gospodarskega sektorja na podlagi FINREP:

(i) centralne banke, (ii) država, (iii) kreditne institucije, (iv) druge finančne družbe, (v) nefinančne družbe in (vi) gospodinjstva.

Pri skupinah povezanih strank se sektor ne poroča.

060

Oznaka NACE

V gospodarskem sektorju se uporabljajo oznake NACE (Nomenclature statistique des activités économiques dans l'Union européenne = statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji).

Ta stolpec se uporablja le za nasprotne stranke, ki so ‚druge finančne družbe‘ in ‚nefinančne družbe‘. Oznake NACE se uporabljajo za ‚nefinančne družbe‘ s podrobnostmi na eni ravni (npr. ‚F – gradbeništvo‘) in za ‚druge finančne družbe‘ s podrobnostmi na dveh ravneh, s čimer se zagotovijo ločeni podatki o zavarovalnih dejavnostih (npr. ‚K65 – zavarovalništvo, pozavarovalništvo in pokojninski skladi, razen dejavnosti obvezne socialne varnosti‘).

Gospodarska sektorja ‚druge finančne družbe‘ in ‚nefinančne družbe‘ se razvrstita glede na razčlenitev nasprotnih strank na podlagi FINREP.

Pri skupinah povezanih strank se oznaka NACE ne poroča.

070

Vrsta nasprotne stranke

Člen 394(2) CRR.

Za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja se vrsta nasprotne stranke opredeli s črko ‚I‘ za institucije ali črko ‚N‘ za neregulirane subjekte finančnega sektorja.

6.   C 28.00 – Izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2)

6.1   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpec | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Koda

  Pri skupini povezanih strank se, če je na voljo enoznačna koda na nacionalni ravni, poroča ta koda kot koda skupine povezanih strank. Ob odsotnosti enoznačne kode na nacionalni ravni je koda, ki se sporoči, koda nadrejene družbe iz predloge C 27.00.
  Če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe, se poroča koda posameznega subjekta, ki je po mnenju zadevne institucije najpomembnejši v skupini povezanih strank. V vseh drugih primerih koda ustreza posamezni nasprotni stranki.
  Kode se uporabljajo stalno in dosledno.
  Sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja, razen če je v EU na voljo enotna kodifikacija. |
| 020 | Skupina ali posameznik

  Institucija navede ‚1‘ za poročanje o izpostavljenostih do posameznih strank ali ‚2‘ za poročanje o izpostavljenostih do skupin povezanih strank. |
| 030 | Posli, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti

  Člen 390(7) CRR.
  V skladu z dodatnimi tehničnimi specifikacijami nacionalnih pristojnih organov, kadar ima institucija izpostavljenosti do navedene nasprotne stranke na podlagi posla, pri katerem obstajajo osnovne izpostavljenosti, se navede ustreznica izrazu ‚da‘, sicer se navede ustreznica izrazu ‚ne‘. |
| 040–180 | Originalne izpostavljenosti

  Členi 24, 389, 390 in 392 CRR.
  Institucija v tem sklopu stolpcev poroča originalne izpostavljenosti neposrednih izpostavljenosti, posrednih izpostavljenosti in dodatnih izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.
  V skladu s členom 389 CRR se aktivne in zunajbilančne postavke uporabijo brez uteži tveganja ali stopenj tveganja. Zlasti se za zunajbilančne postavke ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji.
  Ti stolpci vsebujejo originalno izpostavljenost, tj. vrednost izpostavljenosti, pri kateri se ne upoštevajo prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se odbijejo v stolpcu 210.
  Opredelitev in izračun vrednosti izpostavljenosti sta opredeljena v členih 389 in 390 CRR. Vrednotenje aktivnih in zunajbilančnih postavk se izvaja v skladu z računovodskim okvirom, ki velja za zadevno institucijo, v skladu s členom 24 CRR.
  Izpostavljenosti, odbite od kapitala, ki niso izpostavljenosti v skladu s členom 390(6)(e), se vključijo v te stolpce. Te izpostavljenosti se odbijejo v stolpcu 200.
  Izpostavljenosti, navedene v točkah (a) do (d) člena 390(6) CRR, se ne vključijo v te stolpce.
  Originalne izpostavljenosti vključujejo katere koli aktivne in zunajbilančne postavke v skladu s členom 400 CRR. Izvzetja se za namene člena 395(1) CRR odbijejo v stolpcu 320.
  Vključijo se izpostavljenosti iz netrgovalne in trgovalne knjige.
  Za razčlenitev izpostavljenosti v finančnih instrumentih, kadar različne izpostavljenosti iz naslova pogodb o pobotu predstavljajo eno samo izpostavljenost, se ta dodeli finančnemu instrumentu glede na osnovno premoženje, vključeno v pogodbo o pobotu (glej tudi uvodni oddelek). |
| 040 | Skupna originalna izpostavljenost

  Institucija poroča vsoto neposrednih in posrednih izpostavljenosti ter dodatnih izpostavljenosti, ki izhajajo iz izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti. |
| 050 | Od tega: neplačana

  Člen 178 CRR.
  Institucija poroča del skupne originalne izpostavljenosti, ki ustreza neplačanim izpostavljenostim. |
| 060–110 | Neposredne izpostavljenosti

  Neposredne izpostavljenosti pomenijo izpostavljenosti na podlagi ‚neposrednega kreditojemalca‘. |
| 060 | Dolžniški instrumenti

  Uredba (ES) št. 25/2009 (‚ECB/2008/32‘), Priloga II, del 2, razpredelnica, kategoriji 2 in 3.
  Dolžniški instrumenti vključujejo dolžniške vrednostne papirje ter kredite in druga finančna sredstva.
  V ta stolpec so vključeni instrumenti, ki so opredeljeni kot ‚posojila s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom do vključno petih let/nad petimi leti‘ ali kot ‚vrednostni papirji razen delnic‘ v skladu z uredbo ECB/2008/32.
  Repo posli, posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga (posli financiranja vrednostnih papirjev) in posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja se vključijo v ta stolpec. |
| 070 | Lastniški instrumenti

  ECB/2008/32, Priloga II, del 2, razpredelnica, kategoriji 4 in 5.
  V ta stolpec se vključijo instrumenti, opredeljeni kot ‚delnice in drugi lastniški kapital‘ ali kot ‚delnice/enote SDT‘ v skladu z uredbo ECB/2008/32. |
| 080 | Izvedeni finančni instrumenti

  Člen 272(2) CRR in Priloga II k CRR.
  Instrumenti, ki se poročajo v tem stolpcu, vključujejo izvedene finančne instrumente iz Priloge II k CRR in posle z dolgim rokom poravnave, kot so opredeljeni v členu 272(2) CRR.
  Kreditni izvedeni finančni instrumenti, izpostavljeni kreditnemu tveganju nasprotne stranke, se vključijo v ta stolpec. |
| 090–110 | Zunajbilančne postavke

  Priloga I k CRR.
  V teh stolpcih se poroča nominalna vrednost brez upoštevanja posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in konverzijskih faktorjev. |
| 090 | Prevzete obveznosti iz kreditov

  Točke 1(c) in (h), 2(b)(ii), 3(b)(i) in 4(a) Priloge I k CRR.
  Prevzete obveznosti iz kreditov so trdne zaveze zagotovitve kredita pod vnaprej določenimi pogoji, razen v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ker se lahko ti poravnajo z denarjem ali z izročitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta. |
| 100 | Finančna poroštva

  Točke 1(a), (b) in (f) Priloge I k CRR.
  Finančna poroštva so pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila ob zapadlosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki niso vključeni v stolpec ‚izvedeni finančni instrumenti‘, se poročajo v tem stolpcu. |
| 110 | Druge obveznosti

  Druge obveznosti so postavke v Prilogi I k CRR, ki niso vključene v prejšnje kategorije. V tem stolpcu se poroča vrednost izpostavljenosti ene same pravne obveznosti iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov z nasprotno stranko institucije. |
| 120–180 | Posredne izpostavljenosti

  Člen 403 CRR.
  V skladu s členom 403 CRR lahko institucija uporabi metodo substitucije, kadar je izpostavljenost do stranke zavarovana z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba.
  Institucija v tem sklopu stolpcev poroča zneske neposrednih izpostavljenosti, ki so predodeljene dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem, če bi se temu pripisala utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja, ki bi se uporabila za tretjo osebo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 CRR. Zavarovana referenčna originalna izpostavljenost (neposredna izpostavljenost) se odbije od izpostavljenosti do prvotnega kreditojemalca v stolpcih ‚ustreznih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja‘. Posredna izpostavljenost poveča izpostavljenost do dajalca jamstva ali izdajatelja zavarovanja s premoženjem prek učinka zamenjave. To velja tudi za jamstva, dana v skupini povezanih strank.
  Institucija poroča prvotni znesek posrednih izpostavljenosti v stolpcu, ki ustreza vrsti neposredne izpostavljenosti, zavarovane z jamstvom ali premoženjem. Npr. kadar je neposredna izpostavljenost, zavarovana z jamstvom, dolžniški instrument, se znesek ‚posredne izpostavljenosti‘, dodeljene dajalcu jamstva, poroča v stolpcu ‚dolžniški instrumenti‘.
  Izpostavljenosti iz naslova kreditnih zapisov se prav tako poročajo v tem sklopu stolpcev v skladu s členom 399 CRR. |
| 120 | Dolžniški instrumenti

  Glej stolpec 060. |
| 130 | Lastniški instrumenti

  Glej stolpec 070. |
| 140 | Izvedeni finančni instrumenti

  Glej stolpec 080. |
| 150–170 | Zunajbilančne postavke

  V teh stolpcih se navede nominalna vrednost brez upoštevanja posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in konverzijskih faktorjev. |
| 150 | Obveznosti iz kreditov

  Glej stolpec 090. |
| 160 | Finančna poroštva

  Glej stolpec 100. |
| 170 | Druge obveznosti

  Glej stolpec 110. |
| 180 | Dodatne izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti

  Člen 390(7) CRR.
  Dodatne izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti. |
| 190 | (–) Prilagoditve vrednosti in rezervacije

  Členi 34, 24, 110 in 111 CRR.
  Prilagoditev vrednosti in rezervacije, ki so vključene v ustrezen računovodski okvir (Direktiva 86/635/EGS ali Uredba (ES) št. 1606/2002) ter vplivajo na vrednotenje izpostavljenosti v skladu s členoma 24 in 110 CRR.
  V tem stolpcu se poročajo prilagoditve vrednosti in rezervacije za bruto izpostavljenost iz stolpca 040. |
| 200 | (–) Izpostavljenosti, odbite od kapitala

  Člen 390(6)(e) CRR.
  Poročajo se izpostavljenosti, odbite od kapitala, ki se vključijo v različne stolpce ‚skupne originalne izpostavljenosti‘. |
| 210–230 | Vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja

  Člen 394(1)(b) CRR.
  Institucije poročajo vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kadar je to primerno. |
| 210 | Skupaj

  V tem stolpcu se pri vrednosti izpostavljenosti poroča znesek, ki se uporabi pri določanju, ali je izpostavljenost velika izpostavljenost v skladu z opredelitvijo v členu 392 CRR.
  To vključuje originalno izpostavljenost po odbitku prilagoditev vrednosti in rezervacij ter znesek izpostavljenosti, odbitih od kapitala. |
| 220 | Od tega: netrgovalna knjiga

  Znesek netrgovalne knjige pri skupni izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja. |
| 230 | % sprejemljivega kapitala

  Člen 4(1)(71)(b) in člen 395 CRR.
  Znesek, ki se poroča, je odstotek vrednosti izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega s sprejemljivim kapitalom institucije, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(71)(b) CRR. |
| 240–310 | (–) Ustrezne tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja

  Členi 399 in 401 do 403 CRR.
  Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(1)(57) CRR.
  Za namene tega poročanja se tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, pripoznane v poglavjih 3 in 4 naslova II dela 3 CRR uporabijo v skladu s členi 401 do 403 CRR.
  Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja imajo lahko tri različne učinke v ureditvi velikih izpostavljenosti: učinek zamenjave, stvarno kreditno zavarovanje razen učinka zamenjave in obravnava nepremičnin. |
| 240–290 | (–) Učinek zamenjave ustreznih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja

  Člen 403 CRR.
  Znesek stvarnega in osebnega kreditnega zavarovanja, ki se poroča v teh stolpcih, ustreza izpostavljenostim, zavarovanim z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba, kadar se institucija odloči, da bo izpostavljenost obravnavala kot izpostavljenost, nastalo pri dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem. |
| 240 | (–) Dolžniški instrumenti

  Glej stolpec 060. |
| 250 | (–) Lastniški instrumenti

  Glej stolpec 070. |
| 260 | (–) Izvedeni finančni instrumenti

  Glej stolpec 080. |
| 270–290 | (–) Zunajbilančne postavke

  Pri vrednosti v teh stolpcih se ne uporabijo konverzijski faktorji. |
| 270 | (–) Obveznosti iz kreditov

  Glej stolpec 090. |
| 280 | (–) Finančna poroštva

  Glej stolpec 100. |
| 290 | (–) Druge obveznosti

  Glej stolpec 110. |
| 300 | (–) Stvarno kreditno zavarovanje razen učinka zamenjave

  Člen 401 CRR.
  Institucija poroča zneske stvarnega kreditnega zavarovanja iz člena 4(1)(58) CRR, ki se odbijejo od vrednosti izpostavljenosti v skladu s členom 401 CRR. |
| 310 | (–) Nepremičnine

  Člen 402 CRR.
  Institucija poroča zneske, odbite od vrednosti izpostavljenosti v skladu s členom 402 CRR. |
| 320 | (–) Izvzeti zneski

  Člen 400 CRR.
  Institucija poroča zneske, izvzete iz ureditve za velike izpostavljenosti. |
| 330–350 | Vrednost izpostavljenosti po uporabi izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja

  Člen 394(1)(d) CRR.
  Institucija poroča vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1) CRR. |
| 330 | Skupaj

  Ta stolpec zajema znesek, ki se upošteva zaradi skladnosti z omejitvijo največjih izpostavljenosti iz člena 395 CRR. |
| 340 | Od tega: netrgovalna knjiga

  Institucija poroča skupno izpostavljenost po uporabi izvzetij in po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega z netrgovalno knjigo. |
| 350 | % sprejemljivega kapitala

  Institucija poroča odstotek vrednosti izpostavljenosti po uporabi izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega s sprejemljivim kapitalom institucije, kakor je opredeljen v členu 4(1)(71)(b) CRR. |

Stolpec

Pravna podlaga in navodila

010

Koda

Pri skupini povezanih strank se, če je na voljo enoznačna koda na nacionalni ravni, poroča ta koda kot koda skupine povezanih strank. Ob odsotnosti enoznačne kode na nacionalni ravni je koda, ki se sporoči, koda nadrejene družbe iz predloge C 27.00.

Če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe, se poroča koda posameznega subjekta, ki je po mnenju zadevne institucije najpomembnejši v skupini povezanih strank. V vseh drugih primerih koda ustreza posamezni nasprotni stranki.

Kode se uporabljajo stalno in dosledno.

Sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja, razen če je v EU na voljo enotna kodifikacija.

020

Skupina ali posameznik

Institucija navede ‚1‘ za poročanje o izpostavljenostih do posameznih strank ali ‚2‘ za poročanje o izpostavljenostih do skupin povezanih strank.

030

Posli, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti

Člen 390(7) CRR.

V skladu z dodatnimi tehničnimi specifikacijami nacionalnih pristojnih organov, kadar ima institucija izpostavljenosti do navedene nasprotne stranke na podlagi posla, pri katerem obstajajo osnovne izpostavljenosti, se navede ustreznica izrazu ‚da‘, sicer se navede ustreznica izrazu ‚ne‘.

040–180

Originalne izpostavljenosti

Členi 24, 389, 390 in 392 CRR.

Institucija v tem sklopu stolpcev poroča originalne izpostavljenosti neposrednih izpostavljenosti, posrednih izpostavljenosti in dodatnih izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.

V skladu s členom 389 CRR se aktivne in zunajbilančne postavke uporabijo brez uteži tveganja ali stopenj tveganja. Zlasti se za zunajbilančne postavke ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji.

Ti stolpci vsebujejo originalno izpostavljenost, tj. vrednost izpostavljenosti, pri kateri se ne upoštevajo prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se odbijejo v stolpcu 210.

Opredelitev in izračun vrednosti izpostavljenosti sta opredeljena v členih 389 in 390 CRR. Vrednotenje aktivnih in zunajbilančnih postavk se izvaja v skladu z računovodskim okvirom, ki velja za zadevno institucijo, v skladu s členom 24 CRR.

Izpostavljenosti, odbite od kapitala, ki niso izpostavljenosti v skladu s členom 390(6)(e), se vključijo v te stolpce. Te izpostavljenosti se odbijejo v stolpcu 200.

Izpostavljenosti, navedene v točkah (a) do (d) člena 390(6) CRR, se ne vključijo v te stolpce.

Originalne izpostavljenosti vključujejo katere koli aktivne in zunajbilančne postavke v skladu s členom 400 CRR. Izvzetja se za namene člena 395(1) CRR odbijejo v stolpcu 320.

Vključijo se izpostavljenosti iz netrgovalne in trgovalne knjige.

Za razčlenitev izpostavljenosti v finančnih instrumentih, kadar različne izpostavljenosti iz naslova pogodb o pobotu predstavljajo eno samo izpostavljenost, se ta dodeli finančnemu instrumentu glede na osnovno premoženje, vključeno v pogodbo o pobotu (glej tudi uvodni oddelek).

040

Skupna originalna izpostavljenost

Institucija poroča vsoto neposrednih in posrednih izpostavljenosti ter dodatnih izpostavljenosti, ki izhajajo iz izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.

050

Od tega: neplačana

Člen 178 CRR.

Institucija poroča del skupne originalne izpostavljenosti, ki ustreza neplačanim izpostavljenostim.

060–110

Neposredne izpostavljenosti

Neposredne izpostavljenosti pomenijo izpostavljenosti na podlagi ‚neposrednega kreditojemalca‘.

060

Dolžniški instrumenti

Uredba (ES) št. 25/2009 (‚ECB/2008/32‘), Priloga II, del 2, razpredelnica, kategoriji 2 in 3.

Dolžniški instrumenti vključujejo dolžniške vrednostne papirje ter kredite in druga finančna sredstva.

V ta stolpec so vključeni instrumenti, ki so opredeljeni kot ‚posojila s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom do vključno petih let/nad petimi leti‘ ali kot ‚vrednostni papirji razen delnic‘ v skladu z uredbo ECB/2008/32.

Repo posli, posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga (posli financiranja vrednostnih papirjev) in posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja se vključijo v ta stolpec.

070

Lastniški instrumenti

ECB/2008/32, Priloga II, del 2, razpredelnica, kategoriji 4 in 5.

V ta stolpec se vključijo instrumenti, opredeljeni kot ‚delnice in drugi lastniški kapital‘ ali kot ‚delnice/enote SDT‘ v skladu z uredbo ECB/2008/32.

080

Izvedeni finančni instrumenti

Člen 272(2) CRR in Priloga II k CRR.

Instrumenti, ki se poročajo v tem stolpcu, vključujejo izvedene finančne instrumente iz Priloge II k CRR in posle z dolgim rokom poravnave, kot so opredeljeni v členu 272(2) CRR.

Kreditni izvedeni finančni instrumenti, izpostavljeni kreditnemu tveganju nasprotne stranke, se vključijo v ta stolpec.

090–110

Zunajbilančne postavke

Priloga I k CRR.

V teh stolpcih se poroča nominalna vrednost brez upoštevanja posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in konverzijskih faktorjev.

090

Prevzete obveznosti iz kreditov

Točke 1(c) in (h), 2(b)(ii), 3(b)(i) in 4(a) Priloge I k CRR.

Prevzete obveznosti iz kreditov so trdne zaveze zagotovitve kredita pod vnaprej določenimi pogoji, razen v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ker se lahko ti poravnajo z denarjem ali z izročitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta.

100

Finančna poroštva

Točke 1(a), (b) in (f) Priloge I k CRR.

Finančna poroštva so pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila ob zapadlosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki niso vključeni v stolpec ‚izvedeni finančni instrumenti‘, se poročajo v tem stolpcu.

110

Druge obveznosti

Druge obveznosti so postavke v Prilogi I k CRR, ki niso vključene v prejšnje kategorije. V tem stolpcu se poroča vrednost izpostavljenosti ene same pravne obveznosti iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov z nasprotno stranko institucije.

120–180

Posredne izpostavljenosti

Člen 403 CRR.

V skladu s členom 403 CRR lahko institucija uporabi metodo substitucije, kadar je izpostavljenost do stranke zavarovana z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba.

Institucija v tem sklopu stolpcev poroča zneske neposrednih izpostavljenosti, ki so predodeljene dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem, če bi se temu pripisala utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja, ki bi se uporabila za tretjo osebo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 CRR. Zavarovana referenčna originalna izpostavljenost (neposredna izpostavljenost) se odbije od izpostavljenosti do prvotnega kreditojemalca v stolpcih ‚ustreznih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja‘. Posredna izpostavljenost poveča izpostavljenost do dajalca jamstva ali izdajatelja zavarovanja s premoženjem prek učinka zamenjave. To velja tudi za jamstva, dana v skupini povezanih strank.

Institucija poroča prvotni znesek posrednih izpostavljenosti v stolpcu, ki ustreza vrsti neposredne izpostavljenosti, zavarovane z jamstvom ali premoženjem. Npr. kadar je neposredna izpostavljenost, zavarovana z jamstvom, dolžniški instrument, se znesek ‚posredne izpostavljenosti‘, dodeljene dajalcu jamstva, poroča v stolpcu ‚dolžniški instrumenti‘.

Izpostavljenosti iz naslova kreditnih zapisov se prav tako poročajo v tem sklopu stolpcev v skladu s členom 399 CRR.

120

Dolžniški instrumenti

Glej stolpec 060.

130

Lastniški instrumenti

Glej stolpec 070.

140

Izvedeni finančni instrumenti

Glej stolpec 080.

150–170

Zunajbilančne postavke

V teh stolpcih se navede nominalna vrednost brez upoštevanja posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in konverzijskih faktorjev.

150

Obveznosti iz kreditov

Glej stolpec 090.

160

Finančna poroštva

Glej stolpec 100.

170

Druge obveznosti

Glej stolpec 110.

180

Dodatne izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti

Člen 390(7) CRR.

Dodatne izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.

190

(–) Prilagoditve vrednosti in rezervacije

Členi 34, 24, 110 in 111 CRR.

Prilagoditev vrednosti in rezervacije, ki so vključene v ustrezen računovodski okvir (Direktiva 86/635/EGS ali Uredba (ES) št. 1606/2002) ter vplivajo na vrednotenje izpostavljenosti v skladu s členoma 24 in 110 CRR.

V tem stolpcu se poročajo prilagoditve vrednosti in rezervacije za bruto izpostavljenost iz stolpca 040.

200

(–) Izpostavljenosti, odbite od kapitala

Člen 390(6)(e) CRR.

Poročajo se izpostavljenosti, odbite od kapitala, ki se vključijo v različne stolpce ‚skupne originalne izpostavljenosti‘.

210–230

Vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja

Člen 394(1)(b) CRR.

Institucije poročajo vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kadar je to primerno.

210

Skupaj

V tem stolpcu se pri vrednosti izpostavljenosti poroča znesek, ki se uporabi pri določanju, ali je izpostavljenost velika izpostavljenost v skladu z opredelitvijo v členu 392 CRR.

To vključuje originalno izpostavljenost po odbitku prilagoditev vrednosti in rezervacij ter znesek izpostavljenosti, odbitih od kapitala.

220

Od tega: netrgovalna knjiga

Znesek netrgovalne knjige pri skupni izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja.

230

% sprejemljivega kapitala

Člen 4(1)(71)(b) in člen 395 CRR.

Znesek, ki se poroča, je odstotek vrednosti izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega s sprejemljivim kapitalom institucije, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(71)(b) CRR.

240–310

(–) Ustrezne tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja

Členi 399 in 401 do 403 CRR.

Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(1)(57) CRR.

Za namene tega poročanja se tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, pripoznane v poglavjih 3 in 4 naslova II dela 3 CRR uporabijo v skladu s členi 401 do 403 CRR.

Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja imajo lahko tri različne učinke v ureditvi velikih izpostavljenosti: učinek zamenjave, stvarno kreditno zavarovanje razen učinka zamenjave in obravnava nepremičnin.

240–290

(–) Učinek zamenjave ustreznih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja

Člen 403 CRR.

Znesek stvarnega in osebnega kreditnega zavarovanja, ki se poroča v teh stolpcih, ustreza izpostavljenostim, zavarovanim z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba, kadar se institucija odloči, da bo izpostavljenost obravnavala kot izpostavljenost, nastalo pri dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem.

240

(–) Dolžniški instrumenti

Glej stolpec 060.

250

(–) Lastniški instrumenti

Glej stolpec 070.

260

(–) Izvedeni finančni instrumenti

Glej stolpec 080.

270–290

(–) Zunajbilančne postavke

Pri vrednosti v teh stolpcih se ne uporabijo konverzijski faktorji.

270

(–) Obveznosti iz kreditov

Glej stolpec 090.

280

(–) Finančna poroštva

Glej stolpec 100.

290

(–) Druge obveznosti

Glej stolpec 110.

300

(–) Stvarno kreditno zavarovanje razen učinka zamenjave

Člen 401 CRR.

Institucija poroča zneske stvarnega kreditnega zavarovanja iz člena 4(1)(58) CRR, ki se odbijejo od vrednosti izpostavljenosti v skladu s členom 401 CRR.

310

(–) Nepremičnine

Člen 402 CRR.

Institucija poroča zneske, odbite od vrednosti izpostavljenosti v skladu s členom 402 CRR.

320

(–) Izvzeti zneski

Člen 400 CRR.

Institucija poroča zneske, izvzete iz ureditve za velike izpostavljenosti.

330–350

Vrednost izpostavljenosti po uporabi izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja

Člen 394(1)(d) CRR.

Institucija poroča vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1) CRR.

330

Skupaj

Ta stolpec zajema znesek, ki se upošteva zaradi skladnosti z omejitvijo največjih izpostavljenosti iz člena 395 CRR.

340

Od tega: netrgovalna knjiga

Institucija poroča skupno izpostavljenost po uporabi izvzetij in po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega z netrgovalno knjigo.

350

% sprejemljivega kapitala

Institucija poroča odstotek vrednosti izpostavljenosti po uporabi izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega s sprejemljivim kapitalom institucije, kakor je opredeljen v členu 4(1)(71)(b) CRR.

7.   C 29.00 – Podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3)

7.1   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpec | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010–360 | Institucija v predlogi LE3 poroča podatke o posameznih strankah, ki so del skupin povezanih strank, vključenih v vrstice predloge LE2. |
| 010 | Koda

  Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Poroča se koda posamezne nasprotne stranke, ki pripada skupinam povezanih strank. |
| 020 | Koda skupine

  Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Če je za skupino povezanih strank na voljo enoznačna koda na nacionalni ravni, se poroča ta koda. Ob odsotnosti enoznačne kode na nacionalni ravni je koda, ki se sporoči, koda, ki se uporablja za poročanje izpostavljenosti do skupine povezanih strank iz predloge C 28.00 (LE2).
  Če je stranka del več skupin povezanih strank, se poroča kot članica vseh skupin povezanih strank. |
| 030 | Posli, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti

  Glej stolpec 030 predloge LE2. |
| 040 | Vrsta povezave

  Vrsta povezave med posameznim subjektom in skupino povezanih strank se opredeli z navedbo naslednjega: | ‚a‘ v smislu člena 4(1)(39)(a) CRR (nadzor) ali |

Stolpec

Pravna podlaga in navodila

010–360

Institucija v predlogi LE3 poroča podatke o posameznih strankah, ki so del skupin povezanih strank, vključenih v vrstice predloge LE2.

010

Koda

Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Poroča se koda posamezne nasprotne stranke, ki pripada skupinam povezanih strank.

020

Koda skupine

Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Če je za skupino povezanih strank na voljo enoznačna koda na nacionalni ravni, se poroča ta koda. Ob odsotnosti enoznačne kode na nacionalni ravni je koda, ki se sporoči, koda, ki se uporablja za poročanje izpostavljenosti do skupine povezanih strank iz predloge C 28.00 (LE2).

Če je stranka del več skupin povezanih strank, se poroča kot članica vseh skupin povezanih strank.

030

Posli, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti

Glej stolpec 030 predloge LE2.

040

Vrsta povezave

Vrsta povezave med posameznim subjektom in skupino povezanih strank se opredeli z navedbo naslednjega:

‚a‘ v smislu člena 4(1)(39)(a) CRR (nadzor) ali

| | ‚b‘ v smislu člena 4(1)(39)(b) CRR (medsebojna povezanost). |
| --- | --- |

‚b‘ v smislu člena 4(1)(39)(b) CRR (medsebojna povezanost).

050–360

Kadar se finančni instrumenti v predlogi LE2 zagotovijo celotni skupini povezanih strank, se posameznim nasprotnim strankam v predlogi LE3 dodelijo v skladu s poslovnimi merili institucije.

Preostala navodila so enaka kot pri predlogi LE2.

8.   C 30.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4)

8.1   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpec | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Koda

  Koda je identifikator vrstice in mora biti enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Glej stolpec 010 predloge LE1. |
| 020–250 | Žepki z izpostavljenostmi glede na zapadlost

  Člen 394(2)(e) CRR.
  Institucija te podatke poroča za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja.
  Žepki zapadlosti so opredeljeni v mesečnih intervalih za obdobje do enega leta, v kvartalnih intervalih za obdobje od enega do treh let in v daljših intervalih od treh let naprej.
  Vsaka vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja (stolpec 210 predloge LE2) se poroča v celotnem neporavnanem znesku v zadevnem žepku zapadlosti njene pričakovane preostale zapadlosti. V primeru več ločenih razmerij, ki sestavljajo izpostavljenost do stranke, se mora vsak tak del izpostavljenosti poročati v celotnem neporavnanem znesku v zadevnem žepku zapadlosti pričakovane preostale zapadlosti. Instrumenti, pri katerih zapadlost ni določena, kot je lastniški kapital, se vključijo v stolpec ‚neopredeljena zapadlost‘.
  Pričakovana zapadlost izpostavljenosti se poroča tako za neposredne kot za posredne izpostavljenosti.
  Pri neposrednih izpostavljenostih se pri razvrstitvi pričakovanih zneskov lastniških instrumentov, dolžniških instrumentov in izvedenih finančnih instrumentov v različne žepke zapadlosti v tej predlogi uporabijo navodila v zvezi z dodatno metriko za likvidnost iz predloge za lestvico zapadlosti (glej posvetovalni dokument CP18, objavljen 23. maja 2013).
  V primeru zunajbilančnih postavk se pri razvrstitvi pričakovanih zneskov v žepke zapadlosti uporabi zapadlost osnovnega tveganja. Natančneje, pri terminskih dogovorih o obrestni meri depozita to pomeni strukturo zapadlosti depozita, pri finančnih poroštvih strukturo zapadlosti osnovnega finančnega sredstva, pri nečrpanih kreditnih obveznostih strukturo zapadlosti kredita in pri drugih obveznostih strukturo zapadlosti obveznosti.
  V primeru posrednih izpostavljenosti razvrstitev v žepke zapadlosti temelji na zapadlosti zajamčenih poslov, iz katerih izhaja neposredna zapadlost. |

Stolpec

Pravna podlaga in navodila

010

Koda

Koda je identifikator vrstice in mora biti enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Glej stolpec 010 predloge LE1.

020–250

Žepki z izpostavljenostmi glede na zapadlost

Člen 394(2)(e) CRR.

Institucija te podatke poroča za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja.

Žepki zapadlosti so opredeljeni v mesečnih intervalih za obdobje do enega leta, v kvartalnih intervalih za obdobje od enega do treh let in v daljših intervalih od treh let naprej.

Vsaka vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja (stolpec 210 predloge LE2) se poroča v celotnem neporavnanem znesku v zadevnem žepku zapadlosti njene pričakovane preostale zapadlosti. V primeru več ločenih razmerij, ki sestavljajo izpostavljenost do stranke, se mora vsak tak del izpostavljenosti poročati v celotnem neporavnanem znesku v zadevnem žepku zapadlosti pričakovane preostale zapadlosti. Instrumenti, pri katerih zapadlost ni določena, kot je lastniški kapital, se vključijo v stolpec ‚neopredeljena zapadlost‘.

Pričakovana zapadlost izpostavljenosti se poroča tako za neposredne kot za posredne izpostavljenosti.

Pri neposrednih izpostavljenostih se pri razvrstitvi pričakovanih zneskov lastniških instrumentov, dolžniških instrumentov in izvedenih finančnih instrumentov v različne žepke zapadlosti v tej predlogi uporabijo navodila v zvezi z dodatno metriko za likvidnost iz predloge za lestvico zapadlosti (glej posvetovalni dokument CP18, objavljen 23. maja 2013).

V primeru zunajbilančnih postavk se pri razvrstitvi pričakovanih zneskov v žepke zapadlosti uporabi zapadlost osnovnega tveganja. Natančneje, pri terminskih dogovorih o obrestni meri depozita to pomeni strukturo zapadlosti depozita, pri finančnih poroštvih strukturo zapadlosti osnovnega finančnega sredstva, pri nečrpanih kreditnih obveznostih strukturo zapadlosti kredita in pri drugih obveznostih strukturo zapadlosti obveznosti.

V primeru posrednih izpostavljenosti razvrstitev v žepke zapadlosti temelji na zapadlosti zajamčenih poslov, iz katerih izhaja neposredna zapadlost.

9.   C 31.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5)

9.1   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpec | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010–260 | Institucije v predlogi LE5 poročajo podatke o posameznih nasprotnih strankah, ki so del skupin povezanih strank, vključenih v vrstice predloge LE4. |
| 010 | Koda

  Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Glej stolpec 010 predloge LE3. |
| 020 | Koda skupine

  Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
  Glej stolpec 020 predloge LE3. |
| 030–260 | Žepki z izpostavljenostmi glede na zapadlost

  Glej stolpce 020–250 predloge LE4.“ |

Stolpec

Pravna podlaga in navodila

010–260

Institucije v predlogi LE5 poročajo podatke o posameznih nasprotnih strankah, ki so del skupin povezanih strank, vključenih v vrstice predloge LE4.

010

Koda

Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Glej stolpec 010 predloge LE3.

020

Koda skupine

Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.

Glej stolpec 020 predloge LE3.

030–260

Žepki z izpostavljenostmi glede na zapadlost

Glej stolpce 020–250 predloge LE4.“

---

PRILOGA VII

„PRILOGA XVII

POROČANJE O OBREMENITVI SREDSTEV

Kazalo

| SPLOŠNA NAVODILA | 273 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTURA IN DOGOVORI | 273 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | STRUKTURA | 273 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | RAČUNOVODSKI STANDARD | 274 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | DOGOVOR GLEDE OŠTEVILČENJA | 274 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | DOGOVOR GLEDE PREDZNAKA | 274 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | RAVEN UPORABE | 274 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.6 | SORAZMERNOST | 274 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | OPREDELITEV OBREMENITVE | 275 |
| --- | --- | --- |

1.7

| NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI | 275 |
| --- | --- |

| 2. | DEL A: PREGLED OBREMENITVE | 275 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | PREDLOGA: AE-ASS. SREDSTVA POROČEVALSKE INSTITUCIJE | 276 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 276 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 278 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 279 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | PREDLOGA: AE-COL. ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM, KI GA PREJME POROČEVALSKA INSTITUCIJA | 281 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 281 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 281 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 283 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 2.3 | PREDLOGA AE-NPL. LASTNE KRITE OBVEZNICE IN IZDANI FINANČNI INSTRUMENTI, ZAVAROVANI Z ZASTAVO PREMOŽENJA, KI ŠE NISO BILI ZASTAVLJENI | 284 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 284 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 284 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 285 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.4 | PREDLOGA AE-SOU. VIRI OBREMENITVE | 285 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 285 |
| --- | --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 285 |
| --- | --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 287 |
| --- | --- | --- |

2.4.3

| 3. | DEL B: PODATKI O ZAPADLOSTI | 288 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 288 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | PREDLOGA: AE-MAT. PODATKI O ZAPADLOSTI | 288 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 288 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 289 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 4. | DEL C: OBREMENITEV V IZREDNIH RAZMERAH | 290 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 290 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | SCENARIJ A: 30-ODSTOTNO ZMANJŠANJE OBREMENJENIH SREDSTEV | 290 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | SCENARIJ B: 10-ODSTOTNO ZMANJŠANJE VREDNOSTI POMEMBNIH VALUT | 290 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | PREDLOGA: AE-CONT. OBREMENITEV V IZREDNIH RAZMERAH | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 5. | DEL D: KRITE OBVEZNICE | 291 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 291 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | PREDLOGA: AE-CB. IZDAJA KRITIH OBVEZNIC | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | NAVODILA ZA OS Z | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 6. | DEL E: NAPREDNI PODATKI | 295 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | SPLOŠNE OPOMBE | 295 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | PREDLOGA: AE-ADV1. NAPREDNA PREDLOGA ZA SREDSTVA POROČEVALSKE INSTITUCIJE | 295 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 295 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 297 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 6.3 | PREDLOGA: AE-ADV2. NAPREDNA PREDLOGA ZA ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM, KI GA PREJME POROČEVALSKA INSTITUCIJA | 298 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE | 298 |
| --- | --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE | 299 |
| --- | --- | --- |

6.3.2

SPLOŠNA NAVODILA

1.   STRUKTURA IN DOGOVORI

1.1   Struktura

| 1. | Okvir zajema pet sklopov predlog, ki skupaj vsebujejo devet predlog, in ima naslednjo strukturo:






  (a) | Del A: pregled obremenitve:






  — | predloga AE-ASS. Sredstva institucije poročevalke |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Okvir zajema pet sklopov predlog, ki skupaj vsebujejo devet predlog, in ima naslednjo strukturo:

(a)

Del A: pregled obremenitve:

—

predloga AE-ASS. Sredstva institucije poročevalke

| — | predloga AE-COL. Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka |
| --- | --- |

—

predloga AE-COL. Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka

| — | AE-NPL. Lastne krite obveznice in izdani finančni instrumenti, zavarovani z zastavo premoženja, ki še niso zastavljeni |
| --- | --- |

—

AE-NPL. Lastne krite obveznice in izdani finančni instrumenti, zavarovani z zastavo premoženja, ki še niso zastavljeni

| — | AE-SOU. Viri obremenitve |
| --- | --- |

—

AE-SOU. Viri obremenitve

| (b) | Del B: podatki o zapadlosti:






  — | predloga AE-MAT. Podatki o zapadlosti |
| --- | --- | --- |

(b)

Del B: podatki o zapadlosti:

—

predloga AE-MAT. Podatki o zapadlosti

| (c) | Del C: obremenitev v izrednih razmerah






  — | predloga AE-CONT. Obremenitev v izrednih razmerah |
| --- | --- | --- |

(c)

Del C: obremenitev v izrednih razmerah

—

predloga AE-CONT. Obremenitev v izrednih razmerah

| (d) | Del D: krite obveznice






  — | predloga AE-CB. Izdaja kritih obveznic |
| --- | --- | --- |

(d)

Del D: krite obveznice

—

predloga AE-CB. Izdaja kritih obveznic

| (e) | Part E: napredni podatki:






  — | predloga AE-ADV-1. Napredna predloga za sredstva institucije poročevalke |
| --- | --- | --- |

(e)

Part E: napredni podatki:

—

predloga AE-ADV-1. Napredna predloga za sredstva institucije poročevalke

| — | predloga AE-ADV-2. Napredna predloga za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka |
| --- | --- |

—

predloga AE-ADV-2. Napredna predloga za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka

| 2. | Za vsako predlogo so na voljo pravna podlaga in dodatne podrobne informacije v zvezi s splošnejšimi vidiki poročanja. |
| --- | --- |

2.

Za vsako predlogo so na voljo pravna podlaga in dodatne podrobne informacije v zvezi s splošnejšimi vidiki poročanja.

1.2   Računovodski standard

| 3. | Institucije sporočijo knjigovodske vrednosti na podlagi računovodskega okvira, ki ga uporabljajo za sporočanje finančnih informacij v skladu s členi 9 do 11. Institucije, ki jim ni treba sporočati finančnih informacij, uporabijo svoj računovodski okvir. |
| --- | --- |

3.

Institucije sporočijo knjigovodske vrednosti na podlagi računovodskega okvira, ki ga uporabljajo za sporočanje finančnih informacij v skladu s členi 9 do 11. Institucije, ki jim ni treba sporočati finančnih informacij, uporabijo svoj računovodski okvir.

| 4. | Za namene te priloge kratici ‚MRS‘ in ‚MSRP‘ pomenita mednarodne računovodske standarde, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002. Institucije, ki poročajo v skladu s standardi MSRP, morajo navesti sklicevanja na ustrezne standarde MSRP. |
| --- | --- |

4.

Za namene te priloge kratici ‚MRS‘ in ‚MSRP‘ pomenita mednarodne računovodske standarde, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002. Institucije, ki poročajo v skladu s standardi MSRP, morajo navesti sklicevanja na ustrezne standarde MSRP.

1.3   Dogovor glede številčenja

| 5. | Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predloge se v teh navodilih uporablja naslednji splošni zapis: {predloga; vrstica; stolpec}. Če validacija velja za celotno vrstico ali stolpec, se to označi z zvezdico. Na primer {AE-ASS; *; 2} se nanaša na podatkovno točko katere koli vrstice stolpca 2 predloge AE-ASS. |
| --- | --- |

5.

Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predloge se v teh navodilih uporablja naslednji splošni zapis: {predloga; vrstica; stolpec}. Če validacija velja za celotno vrstico ali stolpec, se to označi z zvezdico. Na primer {AE-ASS; *; 2} se nanaša na podatkovno točko katere koli vrstice stolpca 2 predloge AE-ASS.

| 6. | V primeru validacij znotraj predloge se za podatkovne točke zadevne predloge uporablja naslednji zapis: {vrstica; stolpec}. |
| --- | --- |

6.

V primeru validacij znotraj predloge se za podatkovne točke zadevne predloge uporablja naslednji zapis: {vrstica; stolpec}.

1.4   Dogovor glede predznaka

| 7. | Pri predlogah iz Priloge XVI se upošteva dogovor glede predznaka, ki je opisan v odstavkih 9 in 10 dela I Priloge V. |
| --- | --- |

7.

Pri predlogah iz Priloge XVI se upošteva dogovor glede predznaka, ki je opisan v odstavkih 9 in 10 dela I Priloge V.

1.5   Raven uporabe

| 8. | Raven poročanja o obremenitvi sredstev ustreza ravni poročanja o kapitalskih zahtevah v skladu s prvim pododstavkom člena 99(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR). Zato institucijam, za katere ne veljajo bonitetne zahteve v skladu s členom 7 CRR, ni treba sporočati informacij o obremenitvi sredstev. |
| --- | --- |

8.

Raven poročanja o obremenitvi sredstev ustreza ravni poročanja o kapitalskih zahtevah v skladu s prvim pododstavkom člena 99(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR). Zato institucijam, za katere ne veljajo bonitetne zahteve v skladu s členom 7 CRR, ni treba sporočati informacij o obremenitvi sredstev.

1.6   Sorazmernost

| 9. | Za namene člena 16a(2)(b) so ravni obremenitve sredstev izračunajo takole:






  — | knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev in zavarovanja s premoženjem = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-COL; 130; 010}, |
| --- | --- | --- |

9.

Za namene člena 16a(2)(b) so ravni obremenitve sredstev izračunajo takole:

—

knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev in zavarovanja s premoženjem = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-COL; 130; 010},

| — | vsa sredstva in zavarovanje s premoženjem = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-ASS; 010; 060} + {AE-COL; 130; 010} + {AE-COL; 130; 040}, |
| --- | --- |

—

vsa sredstva in zavarovanje s premoženjem = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-ASS; 010; 060} + {AE-COL; 130; 010} + {AE-COL; 130; 040},

| — | količnik obremenitve sredstev = (knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev in zavarovanja s premoženjem)/(vsa sredstva in zavarovanje s premoženjem). |
| --- | --- |

—

količnik obremenitve sredstev = (knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev in zavarovanja s premoženjem)/(vsa sredstva in zavarovanje s premoženjem).

| 10. | Za namene člena 16a(2)(a) se vsota vseh sredstev izračuna na naslednji način:






  — | vsa sredstva = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-ASS; 010; 060} |
| --- | --- | --- |

10.

Za namene člena 16a(2)(a) se vsota vseh sredstev izračuna na naslednji način:

—

vsa sredstva = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-ASS; 010; 060}

1.7   Opredelitev obremenitve

| 11. | Za namene te priloge in Priloge XVI se sredstvo šteje za obremenjeno, če je bilo zastavljeno ali če je predmet kakršne koli ureditve za zavarovanje, zavarovanje s premoženjem ali kreditno izboljšavo katerega koli posla, iz katerega ga ni mogoče prosto umakniti.
  Pomembno je opozoriti, da je treba za obremenjena sredstva šteti zastavljena sredstva, za katera veljajo kakršne koli omejitve umika, kot so sredstva, pri katerih je za umik ali zamenjavo z drugim sredstvom potrebno predhodno soglasje. Opredelitev ne temelji na izrecni pravni opredelitvi, kot je prenos lastninske pravice, ampak na ekonomskih načelih, saj se lahko pravni okviri za to področje razlikujejo v posameznih državah. Kljub temu je opredelitev tesno povezana s pogodbenimi pogoji. Po mnenju EBA opredelitev ustrezno pokriva naslednje vrste pogodb (seznam je nepopoln):






  — | zavarovani posli financiranja, vključno z repo pogodbami in posli, posojanjem vrednostnih papirjev in drugimi oblikami zavarovanih posojilnih poslov; |
| --- | --- | --- |

11.

Za namene te priloge in Priloge XVI se sredstvo šteje za obremenjeno, če je bilo zastavljeno ali če je predmet kakršne koli ureditve za zavarovanje, zavarovanje s premoženjem ali kreditno izboljšavo katerega koli posla, iz katerega ga ni mogoče prosto umakniti.

Pomembno je opozoriti, da je treba za obremenjena sredstva šteti zastavljena sredstva, za katera veljajo kakršne koli omejitve umika, kot so sredstva, pri katerih je za umik ali zamenjavo z drugim sredstvom potrebno predhodno soglasje. Opredelitev ne temelji na izrecni pravni opredelitvi, kot je prenos lastninske pravice, ampak na ekonomskih načelih, saj se lahko pravni okviri za to področje razlikujejo v posameznih državah. Kljub temu je opredelitev tesno povezana s pogodbenimi pogoji. Po mnenju EBA opredelitev ustrezno pokriva naslednje vrste pogodb (seznam je nepopoln):

—

zavarovani posli financiranja, vključno z repo pogodbami in posli, posojanjem vrednostnih papirjev in drugimi oblikami zavarovanih posojilnih poslov;

| — | različni dogovori o zavarovanju s premoženjem, na primer zavarovanje s premoženjem, vplačano za tržno vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

—

različni dogovori o zavarovanju s premoženjem, na primer zavarovanje s premoženjem, vplačano za tržno vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti;

| — | finančna jamstva, ki so zavarovana s premoženjem. Omeniti je treba, da je v primeru, ko za neuporabljen del jamstva ni ovir za umik zavarovanja s premoženjem, kot je predhodno soglasje, potrebno dodeliti le uporabljen znesek (sorazmerna dodelitev); |
| --- | --- |

—

finančna jamstva, ki so zavarovana s premoženjem. Omeniti je treba, da je v primeru, ko za neuporabljen del jamstva ni ovir za umik zavarovanja s premoženjem, kot je predhodno soglasje, potrebno dodeliti le uporabljen znesek (sorazmerna dodelitev);

| — | zavarovanje s premoženjem, vplačano pri klirinških sistemih, centralnih nasprotnih strankah in drugih institucijah za infrastrukture kot pogoj za dostop do storitve. To vključuje jamstvene sklade in začetna kritja; |
| --- | --- |

—

zavarovanje s premoženjem, vplačano pri klirinških sistemih, centralnih nasprotnih strankah in drugih institucijah za infrastrukture kot pogoj za dostop do storitve. To vključuje jamstvene sklade in začetna kritja;

| — | instrumenti centralnih bank. Predhodno vložena sredstva se ne smejo šteti za obremenjena, razen kadar centralna banka ne dovoli umika katerih koli vplačanih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljena finančna jamstva, je treba neuporabljeni del, tj. nad minimalnim zneskom, ki ga zahteva centralna banka, porazdeliti sorazmerno med sredstva, vplačana pri centralni banki; |
| --- | --- |

—

instrumenti centralnih bank. Predhodno vložena sredstva se ne smejo šteti za obremenjena, razen kadar centralna banka ne dovoli umika katerih koli vplačanih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljena finančna jamstva, je treba neuporabljeni del, tj. nad minimalnim zneskom, ki ga zahteva centralna banka, porazdeliti sorazmerno med sredstva, vplačana pri centralni banki;

| — | sredstva, namenjena kritju, v strukturi listinjenja, kadar se finančna sredstva niso odpravila iz finančnih sredstev institucije. Sredstva, ki so namenjena kritju, v celoti zadržanih vrednostnih papirjev, se ne štejejo za obremenjena, razen če niso ti vrednostni papirji kakor koli zastavljeni ali dani v zavarovanje poslov; |
| --- | --- |

—

sredstva, namenjena kritju, v strukturi listinjenja, kadar se finančna sredstva niso odpravila iz finančnih sredstev institucije. Sredstva, ki so namenjena kritju, v celoti zadržanih vrednostnih papirjev, se ne štejejo za obremenjena, razen če niso ti vrednostni papirji kakor koli zastavljeni ali dani v zavarovanje poslov;

| — | sredstva v kritnem premoženju, uporabljenem za izdajo kritih obveznic. Sredstva, ki so namenjena kritju obveznice, se štejejo za obremenjena, razen kadar ima institucija ustrezne krite obveznice (‚lastne izdane obveznice‘); |
| --- | --- |

—

sredstva v kritnem premoženju, uporabljenem za izdajo kritih obveznic. Sredstva, ki so namenjena kritju obveznice, se štejejo za obremenjena, razen kadar ima institucija ustrezne krite obveznice (‚lastne izdane obveznice‘);

| — | na splošno velja, da se sredstva, namenjena za aranžmaje, ki se ne porabijo in jih je mogoče prosto umakniti, ne štejejo za obremenjena. |
| --- | --- |

—

na splošno velja, da se sredstva, namenjena za aranžmaje, ki se ne porabijo in jih je mogoče prosto umakniti, ne štejejo za obremenjena.

NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI

2.   DEL A: PREGLED OBREMENITVE

| 12. | Predloge za pregled obremenitve razlikujejo med sredstvi, ki se uporabljajo za podporo financiranja ali za zavarovanje na datum bilance stanja (obremenitev v določenem trenutku), in sredstvi, ki so na voljo za potencialne potrebe po financiranju. |
| --- | --- |

12.

Predloge za pregled obremenitve razlikujejo med sredstvi, ki se uporabljajo za podporo financiranja ali za zavarovanje na datum bilance stanja (obremenitev v določenem trenutku), in sredstvi, ki so na voljo za potencialne potrebe po financiranju.

| 13. | V predlogi za pregled so zneski obremenjenih in neobremenjenih sredstev institucije poročevalke prikazani v tabelarični obliki, razčlenjeni po produktih. Enaka razčlenitev se uporablja tudi za prejeto zavarovanje s premoženjem in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen za krite obveznice in listinjenja. |
| --- | --- |

13.

V predlogi za pregled so zneski obremenjenih in neobremenjenih sredstev institucije poročevalke prikazani v tabelarični obliki, razčlenjeni po produktih. Enaka razčlenitev se uporablja tudi za prejeto zavarovanje s premoženjem in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen za krite obveznice in listinjenja.

2.1   Predloga: AE-ASS. Sredstva institucije poročevalke

2.1.1   Splošne opombe

| 14. | Ta odstavek vsebuje navodila, ki se uporabljajo za glavne vrste poslov, pomembnih za izpolnjevanje predlog AE:
  Vsi posli, ki povečajo raven obremenitve institucije, se v predlogah AE poročajo neodvisno z dveh vidikov. Za takšne posle se poroča vir obremenitve in obremenjena sredstva ali zavarovanja.
  V naslednjih primerih je opisano, kako v tem delu poročati posamezno vrsto posla, pri čemer ta pravila veljajo tudi za druge predloge AE.
  (a)   Zavarovana vloga

  O zavarovani vlogi se poroča na naslednji način:






  (i) | Knjigovodska vrednost vloge se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r070; c010}. |
| --- | --- | --- |

14.

Ta odstavek vsebuje navodila, ki se uporabljajo za glavne vrste poslov, pomembnih za izpolnjevanje predlog AE:

Vsi posli, ki povečajo raven obremenitve institucije, se v predlogah AE poročajo neodvisno z dveh vidikov. Za takšne posle se poroča vir obremenitve in obremenjena sredstva ali zavarovanja.

V naslednjih primerih je opisano, kako v tem delu poročati posamezno vrsto posla, pri čemer ta pravila veljajo tudi za druge predloge AE.

(a)   Zavarovana vloga

O zavarovani vlogi se poroča na naslednji način:

(i)

Knjigovodska vrednost vloge se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r070; c010}.

| (ii) | Če je zavarovanje s premoženjem sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r070; c030}, njegova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040}. |
| --- | --- |

(ii)

Če je zavarovanje s premoženjem sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r070; c030}, njegova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040}.

| (iii) | Če institucija poročevalka prejme zavarovanje s premoženjem, se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r070; c030} in {AE-SOU; r070; c040}. |
| --- | --- |

(iii)

Če institucija poročevalka prejme zavarovanje s premoženjem, se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r070; c030} in {AE-SOU; r070; c040}.

(b)   Repo posli/povratni repo posli

O pogodbi o začasni prodaji (v nadaljevanju: repo posel) se poroča na naslednji način:

| (i) | knjigovodska vrednost repo posla se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r050; c010}; |
| --- | --- |

(i)

knjigovodska vrednost repo posla se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r050; c010};

| (ii) | zavarovanje s premoženjem za repo posel je treba prikazati: |
| --- | --- |

(ii)

zavarovanje s premoženjem za repo posel je treba prikazati:

| (iii) | če je zavarovanje s premoženjem sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r050; c030}, njegova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- |

(iii)

če je zavarovanje s premoženjem sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r050; c030}, njegova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040};

| (iv) | če institucija poročevalka prejme zavarovanje s premoženjem prek predhodne pogodbe o začasnem odkupu (povratni repo posel), se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r050; c030} in {AE-SOU; r050; c040}. |
| --- | --- |

(iv)

če institucija poročevalka prejme zavarovanje s premoženjem prek predhodne pogodbe o začasnem odkupu (povratni repo posel), se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r050; c030} in {AE-SOU; r050; c040}.

(c)   Financiranje s strani centralnih bank

Ker je zavarovano financiranje s strani centralne banke le poseben primer zavarovane vloge ali repo posla, v katerem je nasprotna stranka centralna banka, se uporabljajo pravila iz točk i in ii zgoraj.

Za posle, pri katerih ni mogoče opredeliti posameznega zavarovanja s premoženjem za posamezen posel, ker so zavarovanja s premoženjem združena v skupino, je treba zavarovanja s premoženjem razčleniti sorazmerno na podlagi sestave skupine zavarovanja s premoženjem.

Sredstva, ki so bila predhodno vložena pri centralnih bankah, niso obremenjena sredstva, razen kadar centralna banka ne dovoli umika vloženih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljena finančna jamstva, se neuporabljeni del, tj. znesek nad minimalno ravnjo, ki jo zahteva centralna banka, sorazmerno porazdeli med sredstva, vložena pri centralni banki.

(d)   Posojanje vrednostnih papirjev

Za posojanje vrednostnih papirjev z zavarovanjem z denarnimi sredstvi se uporabljajo pravila za repo posle/povratne repo posle.

O posojanju vrednostnih papirjev brez zavarovanja z denarnimi sredstvi se poroča na naslednji način:

| (i) | poštena vrednost izposojenih vrednostnih papirjev se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r150; c010}. Če posojevalec v zameno za posojene vrednostne papirje ne prejme vrednostnih papirjev, ampak nadomestilo, se v {AE-SOU; r150; c010} vpiše vrednost nič; |
| --- | --- |

(i)

poštena vrednost izposojenih vrednostnih papirjev se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r150; c010}. Če posojevalec v zameno za posojene vrednostne papirje ne prejme vrednostnih papirjev, ampak nadomestilo, se v {AE-SOU; r150; c010} vpiše vrednost nič;

| (ii) | če so vrednostni papirji, posojeni kot zavarovanje s premoženjem, sredstvo institucije poročevalke, se njihova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r150; c030}, njihova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- |

(ii)

če so vrednostni papirji, posojeni kot zavarovanje s premoženjem, sredstvo institucije poročevalke, se njihova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r150; c030}, njihova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040};

| (iii) | če institucija poročevalka prejme vrednostne papirje, posojene kot zavarovanje s premoženjem, se njihova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r150; c030} in {AE-SOU; r150; c040}. |
| --- | --- |

(iii)

če institucija poročevalka prejme vrednostne papirje, posojene kot zavarovanje s premoženjem, se njihova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r150; c030} in {AE-SOU; r150; c040}.

(e)   Izvedeni finančni instrumenti (obveznosti)

Zavarovani izvedeni finančni instrumenti z negativno pošteno vrednostjo se poročajo na naslednji način:

| (i) | knjigovodska vrednost izvedenega finančnega instrumenta se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r020; c010}; |
| --- | --- |

(i)

knjigovodska vrednost izvedenega finančnega instrumenta se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r020; c010};

| (ii) | zavarovanje s premoženjem (začetna kritja, potrebna za odprtje pozicije, in morebitno zavarovanje s premoženjem, vloženo za tržno vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti) se poroča na naslednji način:






  (i) | če gre za sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r020; c030}, njegova poštena vrednost pa se vpiše v {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- | --- |

(ii)

zavarovanje s premoženjem (začetna kritja, potrebna za odprtje pozicije, in morebitno zavarovanje s premoženjem, vloženo za tržno vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti) se poroča na naslednji način:

(i)

če gre za sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r020; c030}, njegova poštena vrednost pa se vpiše v {AE-ASS; *; c040};

| (ii) | če gre za prejeto zavarovanje, se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r020; c030} in {AE-SOU; r020; c040}. |
| --- | --- |

(ii)

če gre za prejeto zavarovanje, se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r020; c030} in {AE-SOU; r020; c040}.

(f)   Krite obveznice

Krite obveznice so za namene celotnega poročanja o obremenitvi sredstev instrumenti iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES, ne glede na to, ali imajo ti instrumenti pravno obliko vrednostnega papirja ali ne.

Za krite obveznice, pri katerih se ne zadrži del vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, se ne uporabljajo nobena posebna pravila.

V primeru zadržanja dela izdanih vrednostnih papirjev in v izogib dvojnemu štetju je obravnava naslednja:

| (i) | če lastne krite obveznice niso zastavljene, se znesek kritnega premoženja, s katerim se krijejo ti zadržani in še nezastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predloge AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. Dodatne informacije o zadržanih in še nezastavljenih kritih obveznicah (sredstva, ki so namenjena kritju obveznic, poštena vrednost in primernost sredstev, ki se lahko obremenijo, ter nominalna vrednost sredstev, ki se ne smejo obremeniti) se vpišejo v predlogo AE-NPL; |
| --- | --- |

(i)

če lastne krite obveznice niso zastavljene, se znesek kritnega premoženja, s katerim se krijejo ti zadržani in še nezastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predloge AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. Dodatne informacije o zadržanih in še nezastavljenih kritih obveznicah (sredstva, ki so namenjena kritju obveznic, poštena vrednost in primernost sredstev, ki se lahko obremenijo, ter nominalna vrednost sredstev, ki se ne smejo obremeniti) se vpišejo v predlogo AE-NPL;

| (ii) | če so lastne krite obveznice zastavljene, se znesek kritnega premoženja, s katerim se krijejo ti zadržani in zastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo. |
| --- | --- |

(ii)

če so lastne krite obveznice zastavljene, se znesek kritnega premoženja, s katerim se krijejo ti zadržani in zastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo.

V naslednji razpredelnici je določeno, kako je treba poročati o izdaji kritih obveznic v vrednosti 100 EUR, od katerih se jih 15 % zadrži in ne zastavi, 10 % pa se jih zadrži in zastavi v zavarovanje v repo poslu s centralno banko v vrednosti 11 EUR, pri čemer kritno premoženje zajema nezavarovane kredite, knjigovodska vrednost kreditov pa je 150 EUR.

| VIRI OBREMENITVE |
| --- |
| Vrsta | Znesek | Polja | Obremenjeni krediti | Polja |
| Krite obveznice | 75 % (100) = 75 | {AE-Viri; r110, c010} | 75 % (150) = 112,5 | {AE-Sredstva; r100, c10}
  {AE-Viri; r110, c030} |
| Financiranje s strani centralnih bank | 11 | {AE-Viri; r060, c010} | 10 % (150) = 15 | {AE-Sredstva; r100, c10}
  {AE-Viri; r060, c030} |
| NEOBREMENJENO |
| Vrsta | Znesek | Polja | Neobremenjeni krediti | Polja |
| Zadržane lastne krite obveznice | 15 % 100 = 15 | {AE-Nezastavljeno; r010, c040} | 15 % (150) = 22,5 | {AE-Sredstva; r100, c60}
  {AE-Nezastavljeno; r020, c010} |

VIRI OBREMENITVE

Vrsta

Znesek

Polja

Obremenjeni krediti

Polja

Krite obveznice

75 % (100) = 75

{AE-Viri; r110, c010}

75 % (150) = 112,5

{AE-Sredstva; r100, c10}

{AE-Viri; r110, c030}

Financiranje s strani centralnih bank

11

{AE-Viri; r060, c010}

10 % (150) = 15

{AE-Sredstva; r100, c10}

{AE-Viri; r060, c030}

NEOBREMENJENO

Vrsta

Znesek

Polja

Neobremenjeni krediti

Polja

Zadržane lastne krite obveznice

15 % 100 = 15

{AE-Nezastavljeno; r010, c040}

15 % (150) = 22,5

{AE-Sredstva; r100, c60}

{AE-Nezastavljeno; r020, c010}

(g)   Listinjenje

Listinjenje pomeni dolžniške vrednostne papirje institucije poročevalke, ki izvirajo iz listninjenja, kot je opredeljeno v členu 4(61) CRR.

Za listinjenja, ki ostanejo v bilanci stanja (za katera pripoznanje ni odpravljeno), se uporabljajo pravila za krite obveznice.

Listinjenja, za katera je odpravljeno pripoznanje, niso obremenjena, kadar ima institucija nekatere vrednostne papirje. Ti vrednostni papirji bodo prikazani v trgovalni knjigi ali v bančni knjigi institucij poročevalk kot vsi drugi vrednostni papirji, ki jih izda tretja oseba.

2.1.2   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Sredstva institucije poročevalke

  MRS 1, 9.(a), Smernice za izvajanje (IG)6
  Vsa sredstva institucije poročevalke, vpisana v njeno bilanco stanja. |
| 020 | Krediti na odpoklic

  MRS 1, 54.(i)
  Vključujejo zneske, ki se prejmejo na odpoklic, v centralnih bankah in drugih institucijah. Denar v blagajni, tj. imetje domačih in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki se splošno uporabljajo za izvajanje plačil, je vključen v vrstico druga sredstva. |
| 030 | Lastniški instrumenti

  Lastniški instrumenti v lasti institucije poročevalke, kot so opredeljeni v 1. členu MRS 32. |
| 040 | Dolžniški vrednostni papirji

  Priloga V, del 1, odstavek 26
  Dolžniški instrumenti institucije poročevalke, ki so izdani kot vrednostni papirji in niso krediti v skladu z uredbo ECB o bilančnih postavkah. |
| 050 | Od tega: krite obveznice

  Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki so obveznice iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES. |
| 060 | Od tega: listinjenja

  Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki so listinjenja, kot so opredeljena v členu 4(61) CRR. |
| 070 | Od tega: izdanih s strani centralne ravni države

  Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izda sektor država. |
| 080 | Od tega: izdanih s strani finančnih družb

  Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izdajo finančne družbe, kot so opredeljene v odstavku 35(c) in (d) Priloge V. |
| 090 | Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

  Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izdajo nefinančne družbe, kot so opredeljene v odstavku 35(e) dela I Priloge V. |
| 100 | Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic.

  Krediti in druga finančna sredstva, tj. dolžniški instrumenti institucij poročevalk, ki niso vrednostni papirji, razen zneskov, ki se prejmejo na odpoklic. |
| 110 | Od tega: hipotekarni krediti

  Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic, ki so hipotekarni krediti v skladu s odstavkom 41(h) dela 2 Priloge V. |
| 120 | Druga sredstva

  Druga sredstva institucije poročevalke, ki so pripoznana v bilanci stanja, razen sredstev, navedenih v zgornjih vrsticah, ki niso lastni dolžniški vrednostni papirji in lastni lastniški instrumenti, ki jih institucija, ki ne uporablja MSRP, morda ni odpravila iz bilance stanja. V tem primeru se lastni dolžniški instrumenti vključijo v vrstico 240 predloge AE-COL, lastni lastniški instrumenti pa se izključijo iz poročanja o obremenitvi sredstev. |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

010

Sredstva institucije poročevalke

MRS 1, 9.(a), Smernice za izvajanje (IG)6

Vsa sredstva institucije poročevalke, vpisana v njeno bilanco stanja.

020

Krediti na odpoklic

MRS 1, 54.(i)

Vključujejo zneske, ki se prejmejo na odpoklic, v centralnih bankah in drugih institucijah. Denar v blagajni, tj. imetje domačih in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki se splošno uporabljajo za izvajanje plačil, je vključen v vrstico druga sredstva.

030

Lastniški instrumenti

Lastniški instrumenti v lasti institucije poročevalke, kot so opredeljeni v 1. členu MRS 32.

040

Dolžniški vrednostni papirji

Priloga V, del 1, odstavek 26

Dolžniški instrumenti institucije poročevalke, ki so izdani kot vrednostni papirji in niso krediti v skladu z uredbo ECB o bilančnih postavkah.

050

Od tega: krite obveznice

Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki so obveznice iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES.

060

Od tega: listinjenja

Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki so listinjenja, kot so opredeljena v členu 4(61) CRR.

070

Od tega: izdanih s strani centralne ravni države

Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izda sektor država.

080

Od tega: izdanih s strani finančnih družb

Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izdajo finančne družbe, kot so opredeljene v odstavku 35(c) in (d) Priloge V.

090

Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izdajo nefinančne družbe, kot so opredeljene v odstavku 35(e) dela I Priloge V.

100

Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic.

Krediti in druga finančna sredstva, tj. dolžniški instrumenti institucij poročevalk, ki niso vrednostni papirji, razen zneskov, ki se prejmejo na odpoklic.

110

Od tega: hipotekarni krediti

Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic, ki so hipotekarni krediti v skladu s odstavkom 41(h) dela 2 Priloge V.

120

Druga sredstva

Druga sredstva institucije poročevalke, ki so pripoznana v bilanci stanja, razen sredstev, navedenih v zgornjih vrsticah, ki niso lastni dolžniški vrednostni papirji in lastni lastniški instrumenti, ki jih institucija, ki ne uporablja MSRP, morda ni odpravila iz bilance stanja. V tem primeru se lastni dolžniški instrumenti vključijo v vrstico 240 predloge AE-COL, lastni lastniški instrumenti pa se izključijo iz poročanja o obremenitvi sredstev.

2.1.3   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev

  Knjigovodska vrednost sredstev institucije poročevalke, ki so obremenjena v skladu z definicijo obremenitve sredstev. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja. |
| 020 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 030 | Od tega: ki so primerna za centralne banke

  Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 040 | Poštena vrednost obremenjenih sredstev

  MSRP 13 in člen 8 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), za institucije, ki ne uporabljajo MSRP.
  Poštena vrednost dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so obremenjeni v skladu z definicijo obremenitve sredstev. Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.) |
| 050 | Od tega: ki so primerna za centralne banke

  Poštena vrednost obremenjenih dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 060 | Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev

  Knjigovodska vrednost sredstev institucije poročevalke, ki so neobremenjena glede na opredelitev obremenitve sredstev. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja. |
| 070 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 080 | Od tega: ki so primerna za centralne banke

  Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 090 | Poštena vrednost neobremenjenih sredstev

  MSRP 13 in člen 8 Direktive 2013/34/EU za institucije, ki ne uporabljajo MSRP.
  Poštena vrednost dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so neobremenjeni glede na opredelitev obremenitve sredstev. Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.) |
| 100 | Od tega: ki so primerna za centralne banke

  Poštena vrednost neobremenjenih dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev

Knjigovodska vrednost sredstev institucije poročevalke, ki so obremenjena v skladu z definicijo obremenitve sredstev. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja.

020

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

030

Od tega: ki so primerna za centralne banke

Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

040

Poštena vrednost obremenjenih sredstev

MSRP 13 in člen 8 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), za institucije, ki ne uporabljajo MSRP.

Poštena vrednost dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so obremenjeni v skladu z definicijo obremenitve sredstev. Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.)

050

Od tega: ki so primerna za centralne banke

Poštena vrednost obremenjenih dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

060

Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev

Knjigovodska vrednost sredstev institucije poročevalke, ki so neobremenjena glede na opredelitev obremenitve sredstev. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja.

070

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

080

Od tega: ki so primerna za centralne banke

Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

090

Poštena vrednost neobremenjenih sredstev

MSRP 13 in člen 8 Direktive 2013/34/EU za institucije, ki ne uporabljajo MSRP.

Poštena vrednost dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so neobremenjeni glede na opredelitev obremenitve sredstev. Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.)

100

Od tega: ki so primerna za centralne banke

Poštena vrednost neobremenjenih dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

2.2   Predloga: AE-COL. Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka

2.2.1   Splošne opombe

| 15. | Za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka, in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen lastnih kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja, je kategorija ‚neobremenjenih sredstev‘ razdeljena na ‚sredstva, ki se lahko obremenijo‘ ali bi lahko bila primerna za obremenitev, in ‚sredstva, ki jih ni mogoče obremeniti‘. |
| --- | --- |

15.

Za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka, in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen lastnih kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja, je kategorija ‚neobremenjenih sredstev‘ razdeljena na ‚sredstva, ki se lahko obremenijo‘ ali bi lahko bila primerna za obremenitev, in ‚sredstva, ki jih ni mogoče obremeniti‘.

| 16. | ‚Sredstva, ki jih ni mogoče obremeniti‘, vključujejo sredstva, ki so prejeta kot zavarovanje s premoženjem, pri čemer institucija poročevalka zavarovanja s premoženjem ne sme prodati ali ponovno zastaviti, razen v primeru neplačila s strani imetnika zavarovanja s premoženjem. Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, niso na razpolago za obremenitev, kadar je prodaja ali ponovno zastavljanje vrednostnih papirjev v posesti ob izdaji (teh vrednostnih papirjev) kakor koli pogodbeno omejeno. |
| --- | --- |

16.

‚Sredstva, ki jih ni mogoče obremeniti‘, vključujejo sredstva, ki so prejeta kot zavarovanje s premoženjem, pri čemer institucija poročevalka zavarovanja s premoženjem ne sme prodati ali ponovno zastaviti, razen v primeru neplačila s strani imetnika zavarovanja s premoženjem. Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, niso na razpolago za obremenitev, kadar je prodaja ali ponovno zastavljanje vrednostnih papirjev v posesti ob izdaji (teh vrednostnih papirjev) kakor koli pogodbeno omejeno.

| 17. | Za namen poročanja o obremenitvi sredstev se izposojeni vrednostni papirji, v zameno za nadomestilo brez zavarovanja z denarnimi sredstvi ali zavarovanja z nedenarnimi sredstvi poročajo kot prejeto zavarovanje. |
| --- | --- |

17.

Za namen poročanja o obremenitvi sredstev se izposojeni vrednostni papirji, v zameno za nadomestilo brez zavarovanja z denarnimi sredstvi ali zavarovanja z nedenarnimi sredstvi poročajo kot prejeto zavarovanje.

2.2.2   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 130 | Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka

  Vse kategorije zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka. |
| 140 | Krediti na odpoklic

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kreditih na odpoklic. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 020 predloge AE-ASS.) |
| 150 | Lastniški instrumenti

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v lastniških instrumentih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 030 predloge AE-ASS.) |
| 160 | Dolžniški vrednostni papirji

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 040 predloge AE-ASS.) |
| 170 | Od tega: krite obveznice

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kritih obveznicah. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 050 predloge AE-ASS.) |
| 180 | Od tega: listinjenja

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v listinjenjih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 060 predloge AE-ASS.) |
| 190 | Od tega: ki jih izda sektor država

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izda sektor država. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 070 predloge AE-ASS.) |
| 200 | Od tega: ki jih izdajo finančne družbe

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo finančne družbe. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 080 predloge AE-ASS.) |
| 210 | Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo nefinančne družbe. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 090 predloge AE-ASS.) |
| 220 | Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic.

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kreditih in drugih finančnih sredstvih, razen kreditov na odpoklic. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 100 predloge AE-ASS.) |
| 230 | Drugo prejeto zavarovanje s premoženjem

  Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v drugih sredstvih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 120 predloge AE-ASS.) |
| 240 | Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

  Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih zadrži institucija poročevalka in niso izdane lastne krite obveznice ali izdana lastna listinjenja. Ker zadržani ali začasno odkupljeni izdani lastni dolžniški vrednostni papirji v skladu z 42. členom MRS 39 zmanjšujejo povezane finančne obveznosti, ti vrednostni papirji niso vključeni v kategorijo sredstev institucije poročevalke (vrstica 010 predloge AE-ASS). Lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih institucija, ki ne uporablja MSRP, ni odpravila iz bilance stanja, so vključeni v to vrstico.
  O izdanih lastnih kritih obveznicah ali izdanih lastnih listinjenjih se ne poroča v tej kategoriji, saj se za te primere v izogib dvojnemu upoštevanju uporabljajo druga pravila:






  (a) | Če so lastni dolžniški vrednostni papirji zastavljeni, se znesek kritnega premoženja/sredstev, s katerim se krijejo ti zadržani in zastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo. |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

130

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka

Vse kategorije zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka.

140

Krediti na odpoklic

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kreditih na odpoklic. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 020 predloge AE-ASS.)

150

Lastniški instrumenti

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v lastniških instrumentih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 030 predloge AE-ASS.)

160

Dolžniški vrednostni papirji

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 040 predloge AE-ASS.)

170

Od tega: krite obveznice

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kritih obveznicah. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 050 predloge AE-ASS.)

180

Od tega: listinjenja

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v listinjenjih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 060 predloge AE-ASS.)

190

Od tega: ki jih izda sektor država

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izda sektor država. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 070 predloge AE-ASS.)

200

Od tega: ki jih izdajo finančne družbe

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo finančne družbe. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 080 predloge AE-ASS.)

210

Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo nefinančne družbe. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 090 predloge AE-ASS.)

220

Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic.

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kreditih in drugih finančnih sredstvih, razen kreditov na odpoklic. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 100 predloge AE-ASS.)

230

Drugo prejeto zavarovanje s premoženjem

Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v drugih sredstvih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 120 predloge AE-ASS.)

240

Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih zadrži institucija poročevalka in niso izdane lastne krite obveznice ali izdana lastna listinjenja. Ker zadržani ali začasno odkupljeni izdani lastni dolžniški vrednostni papirji v skladu z 42. členom MRS 39 zmanjšujejo povezane finančne obveznosti, ti vrednostni papirji niso vključeni v kategorijo sredstev institucije poročevalke (vrstica 010 predloge AE-ASS). Lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih institucija, ki ne uporablja MSRP, ni odpravila iz bilance stanja, so vključeni v to vrstico.

O izdanih lastnih kritih obveznicah ali izdanih lastnih listinjenjih se ne poroča v tej kategoriji, saj se za te primere v izogib dvojnemu upoštevanju uporabljajo druga pravila:

(a)

Če so lastni dolžniški vrednostni papirji zastavljeni, se znesek kritnega premoženja/sredstev, s katerim se krijejo ti zadržani in zastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo.

| (b) | Če lastni dolžniški vrednostni papirji še niso zastavljeni, se znesek kritnega premoženja/sredstev, s katerim se krijejo ti zadržani in še nezastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predloge AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. Dodatne informacije o tej drugi vrsti še nezastavljenih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev (sredstva, ki so namenjena kritju, poštena vrednost in primernost razpoložljivih sredstev za obremenitev, ter nominalna vrednost sredstev, ki se ne smejo obremeniti) se vpišejo v predlogo AE-NPL. |
| --- | --- |

(b)

Če lastni dolžniški vrednostni papirji še niso zastavljeni, se znesek kritnega premoženja/sredstev, s katerim se krijejo ti zadržani in še nezastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predloge AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. Dodatne informacije o tej drugi vrsti še nezastavljenih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev (sredstva, ki so namenjena kritju, poštena vrednost in primernost razpoložljivih sredstev za obremenitev, ter nominalna vrednost sredstev, ki se ne smejo obremeniti) se vpišejo v predlogo AE-NPL.

250

VSA SREDSTVA, PREJETO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM IN IZDANI LASTNI DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI

Vsa sredstva institucije poročevalke, pripoznana v bilanci stanja, vse kategorije prejetih zavarovanj s premoženjem institucije poročevalke ter izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih je zadržala institucija poročevalka, razen izdanih lastnih kritih obveznic ali izdanih lastnih listinjenj.

2.2.3   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev

  Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka ter so obremenjeni glede na opredelitev obremenitve sredstev.
  Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.) |
| 020 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka ter jih izda kateri koli drug subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 030 | Od tega: ki so primerni za centralne banke

  Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka in so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 040 | Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se lahko obremenijo

  Poštena vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in ni obremenjeno, vendar se ga lahko obremeni, ker ima institucija poročevalka dovoljenje, da ga proda ali ponovno zastavi, če imetnik zavarovanja s premoženjem poravna svojo obveznost. Vključuje tudi pošteno vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki niso obremenjena, vendar se lahko obremenijo. |
| 050 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali vrednostnih papirjev s premoženjskim kritjem, ki se lahko obremenijo in jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 060 | Od tega: ki so primerni za centralne banke

  Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki se lahko obremenijo in so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 070 | Nominalna vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se ne smejo obremeniti

  Nominalna vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter je neobremenjeno in se ne sme obremeniti. Vključuje tudi nominalno vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki jih zadrži institucija poročevalka ter niso obremenjena in se ne smejo obremeniti. |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev

Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka ter so obremenjeni glede na opredelitev obremenitve sredstev.

Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.)

020

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka ter jih izda kateri koli drug subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

030

Od tega: ki so primerni za centralne banke

Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka in so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

040

Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se lahko obremenijo

Poštena vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in ni obremenjeno, vendar se ga lahko obremeni, ker ima institucija poročevalka dovoljenje, da ga proda ali ponovno zastavi, če imetnik zavarovanja s premoženjem poravna svojo obveznost. Vključuje tudi pošteno vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki niso obremenjena, vendar se lahko obremenijo.

050

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali vrednostnih papirjev s premoženjskim kritjem, ki se lahko obremenijo in jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

060

Od tega: ki so primerni za centralne banke

Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki se lahko obremenijo in so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

070

Nominalna vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se ne smejo obremeniti

Nominalna vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter je neobremenjeno in se ne sme obremeniti. Vključuje tudi nominalno vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki jih zadrži institucija poročevalka ter niso obremenjena in se ne smejo obremeniti.

2.3   Predloga AE-NPL. Lastne krite obveznice in s premoženjem kriti izdani vrednostni papirji, ki še niso bili zastavljeni

2.3.1   Splošne opombe

| 18. | Da se prepreči dvojno štetje, za lastne krite obveznice in listinjenja, ki jih izda in zadrži institucija poročevalka, velja naslednje pravilo:






  (a) | Če so navedeni vrednostni papirji zastavljeni, se vrednost kritnega premoženja/sredstev, s katerimi so ti kriti, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo. V primeru zastave lastnih kritih obveznic in listinjenj je vir financiranja nov posel, v katerem so listinjenja zastavljena (financiranje s strani centralne banke ali druga vrsta zavarovanega financiranja), in ne prvotna izdaja kritih obveznic ali listinjenj. |
| --- | --- | --- |

18.

Da se prepreči dvojno štetje, za lastne krite obveznice in listinjenja, ki jih izda in zadrži institucija poročevalka, velja naslednje pravilo:

(a)

Če so navedeni vrednostni papirji zastavljeni, se vrednost kritnega premoženja/sredstev, s katerimi so ti kriti, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo. V primeru zastave lastnih kritih obveznic in listinjenj je vir financiranja nov posel, v katerem so listinjenja zastavljena (financiranje s strani centralne banke ali druga vrsta zavarovanega financiranja), in ne prvotna izdaja kritih obveznic ali listinjenj.

| (b) | Če navedeni vrednostni papirji še niso zastavljeni, se vrednost kritnega premoženja/sredstev, s katerimi so ti vrednostni papirji kriti, vpiše v predlogo AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. |
| --- | --- |

(b)

Če navedeni vrednostni papirji še niso zastavljeni, se vrednost kritnega premoženja/sredstev, s katerimi so ti vrednostni papirji kriti, vpiše v predlogo AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo.

2.3.2   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Lastne krite obveznice in izdani finančni instrumenti, zavarovani z zastavo premoženja, ki še niso bili zastavljeni

  Izdane lastne krite obveznice in listinjenja, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjeni. |
| 020 | Zadržane izdane krite obveznice

  Izdane lastne krite obveznice, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. |
| 030 | Zadržana izdana listinjenja

  Izdana lastna listinjenja, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjena. |
| 040 | Nadrejene

  Nadrejene tranše izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Glej člen 4(67) CRR. |
| 050 | Vmesne

  Vmesne tranše izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Vse tranše, ki niso nadrejene tranše, tj. zadnje, ki krijejo izgube, ali tranše prve izgube, se štejejo za vmesne tranše. Glej člen 4(67) CRR. |
| 060 | Prva izguba

  Tranše prve izgube izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Glej člen 4(67) CRR. |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

010

Lastne krite obveznice in izdani finančni instrumenti, zavarovani z zastavo premoženja, ki še niso bili zastavljeni

Izdane lastne krite obveznice in listinjenja, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjeni.

020

Zadržane izdane krite obveznice

Izdane lastne krite obveznice, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene.

030

Zadržana izdana listinjenja

Izdana lastna listinjenja, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjena.

040

Nadrejene

Nadrejene tranše izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Glej člen 4(67) CRR.

050

Vmesne

Vmesne tranše izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Vse tranše, ki niso nadrejene tranše, tj. zadnje, ki krijejo izgube, ali tranše prve izgube, se štejejo za vmesne tranše. Glej člen 4(67) CRR.

060

Prva izguba

Tranše prve izgube izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Glej člen 4(67) CRR.

2.3.3   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Knjigovodska vrednost osnovne skupine sredstev

  Knjigovodska vrednost kritnega premoženja/sredstev, ki krijejo lastne krite obveznice in lastna listinjenja, ki so zadržani in še niso zastavljeni. |
| 020 | Poštena vrednost izdanih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se lahko obremenijo

  Poštena vrednost lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki so zadržani in so neobremenjeni, vendar se lahko obremenijo. |
| 030 | Od tega: ki so primerni za centralne banke

  Poštena vrednost zadržanih lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (i) | niso obremenjeni; |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Knjigovodska vrednost osnovne skupine sredstev

Knjigovodska vrednost kritnega premoženja/sredstev, ki krijejo lastne krite obveznice in lastna listinjenja, ki so zadržani in še niso zastavljeni.

020

Poštena vrednost izdanih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se lahko obremenijo

Poštena vrednost lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki so zadržani in so neobremenjeni, vendar se lahko obremenijo.

030

Od tega: ki so primerni za centralne banke

Poštena vrednost zadržanih lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(i)

niso obremenjeni;

| (ii) | se lahko obremenijo; |
| --- | --- |

(ii)

se lahko obremenijo;

| (iii) | so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. |
| --- | --- |

(iii)

so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka.

Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

040

Nominalna vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se ne smejo obremeniti

Nominalna vrednost lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki so zadržani ter niso obremenjeni in se tudi ne smejo obremeniti.

2.4   Predloga AE-SOU. Viri obremenitve

2.4.1   Splošne opombe

| 19. | V tej predlogi so navedene informacije o pomembnosti različnih virov obremenitve za institucijo poročevalko, vključno z viri obremenitve, ki niso povezani s financiranjem, kot so prevzete obveznosti iz kreditov ali prejeta finančna jamstva in posojanja vrednostnih papirjev z nedenarnim zavarovanjem. |
| --- | --- |

19.

V tej predlogi so navedene informacije o pomembnosti različnih virov obremenitve za institucijo poročevalko, vključno z viri obremenitve, ki niso povezani s financiranjem, kot so prevzete obveznosti iz kreditov ali prejeta finančna jamstva in posojanja vrednostnih papirjev z nedenarnim zavarovanjem.

| 20. | Skupna vrednost sredstev in prejetega zavarovanja s premoženjem v predlogah AE-ASS in AE-COL je v skladu z naslednjim validacijskim pravilom: {AE-SOU; r170; c030} = {AE-ASS; r010; c010} + {AE-COL; r130; c010} + {AE-COL; r240; c010}. |
| --- | --- |

20.

Skupna vrednost sredstev in prejetega zavarovanja s premoženjem v predlogah AE-ASS in AE-COL je v skladu z naslednjim validacijskim pravilom: {AE-SOU; r170; c030} = {AE-ASS; r010; c010} + {AE-COL; r130; c010} + {AE-COL; r240; c010}.

2.4.2   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Knjigovodska vrednost izbranih finančnih obveznosti

  Knjigovodska vrednost izbranih zavarovanih finančnih obveznosti institucije poročevalke, če te obveznosti povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 020 | Izvedeni finančni instrumenti

  Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, tj. z negativno pošteno vrednostjo, če ti izvedeni finančni instrumenti povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 030 | Od tega: izvedeni finančni instrumenti prostega trga

  Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, s katerimi se trguje na prostem trgu, če ti izvedeni finančni instrumenti povzročajo obremenitev sredstev. |
| 040 | Vloge

  Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog institucije poročevalke, če te vloge povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 050 | Pogodbe o začasni prodaji

  Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
  Pogodbe o začasni prodaji (repo posli) so posli, v katerih institucija poročevalka prejme denarna sredstva v zameno za finančna sredstva, prodana po dani ceni, pri čemer se zaveže, da bo ponovno kupila ista (ali enaka) sredstva po fiksni ceni na dogovorjen datum v prihodnosti. Vse naslednje oblike poslov, podobnih repo poslom, morajo biti sporočene kot pogodbe o začasni prodaji: – zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki posojanja vrednostnih papirjev v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi, in zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki dogovora o prodaji/povratnem odkupu. |
| 060 | Od tega: centralne banke

  Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke s centralnimi bankami, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev. |
| 070 | Zavarovane vloge, razen repo poslov

  Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, če te vloge vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 080 | Od tega: centralne banke

  Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke s centralnimi bankami, če te vloge vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 090 | Izdani dolžniški vrednostni papirji

  Knjigovodska vrednost dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, če ti vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
  Zadržani del katerih koli izdanih vrednostnih papirjev se obravnava na poseben način v skladu z odstavkom 15(vi) dela A, tako da je v to kategorijo vključen le odstotni delež dolžniških vrednostnih papirjev zunaj subjektov skupine. |
| 100 | Od tega: izdane krite obveznice

  Knjigovodska vrednost kritih obveznic, katerih sredstva izvirajo iz institucije poročevalke, če ti izdani vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 110 | Od tega: izdana listinjenja

  Knjigovodska vrednost listinjenj, ki jih izda institucija poročevalka, če ti izdani vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 120 | Drugi viri obremenitve

  Vrednost zavarovanih poslov institucije poročevalke, razen finančnih obveznosti, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 130 | Nominalna vrednost prejetih obveznosti iz kreditov

  Nominalna vrednost obveznosti iz kreditov, ki jih prejme institucija poročevalka, če te prejete obveznosti vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 140 | Nominalna vrednost prejetih finančnih jamstev

  Nominalna vrednost finančnih jamstev, ki jih prejme institucija poročevalka, če ta prejeta jamstva vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 150 | Poštena vrednost izposojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi

  Poštena vrednost vrednostnih papirjev, ki si jih izposodi institucija poročevalka, brez zavarovanja z denarnimi sredstvi, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 160 | Drugo

  Vrednost zavarovanih poslov institucije poročevalke, ki niso zajeti v zgornjih postavkah, razen finančnih obveznosti, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 170 | VSI DRUGI VIRI OBREMENITVE

  Vrednost vseh zavarovanih poslov institucije poročevalke, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

010

Knjigovodska vrednost izbranih finančnih obveznosti

Knjigovodska vrednost izbranih zavarovanih finančnih obveznosti institucije poročevalke, če te obveznosti povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

020

Izvedeni finančni instrumenti

Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, tj. z negativno pošteno vrednostjo, če ti izvedeni finančni instrumenti povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

030

Od tega: izvedeni finančni instrumenti prostega trga

Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, s katerimi se trguje na prostem trgu, če ti izvedeni finančni instrumenti povzročajo obremenitev sredstev.

040

Vloge

Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog institucije poročevalke, če te vloge povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

050

Pogodbe o začasni prodaji

Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

Pogodbe o začasni prodaji (repo posli) so posli, v katerih institucija poročevalka prejme denarna sredstva v zameno za finančna sredstva, prodana po dani ceni, pri čemer se zaveže, da bo ponovno kupila ista (ali enaka) sredstva po fiksni ceni na dogovorjen datum v prihodnosti. Vse naslednje oblike poslov, podobnih repo poslom, morajo biti sporočene kot pogodbe o začasni prodaji: – zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki posojanja vrednostnih papirjev v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi, in zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki dogovora o prodaji/povratnem odkupu.

060

Od tega: centralne banke

Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke s centralnimi bankami, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev.

070

Zavarovane vloge, razen repo poslov

Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, če te vloge vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

080

Od tega: centralne banke

Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke s centralnimi bankami, če te vloge vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

090

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Knjigovodska vrednost dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, če ti vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

Zadržani del katerih koli izdanih vrednostnih papirjev se obravnava na poseben način v skladu z odstavkom 15(vi) dela A, tako da je v to kategorijo vključen le odstotni delež dolžniških vrednostnih papirjev zunaj subjektov skupine.

100

Od tega: izdane krite obveznice

Knjigovodska vrednost kritih obveznic, katerih sredstva izvirajo iz institucije poročevalke, če ti izdani vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

110

Od tega: izdana listinjenja

Knjigovodska vrednost listinjenj, ki jih izda institucija poročevalka, če ti izdani vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

120

Drugi viri obremenitve

Vrednost zavarovanih poslov institucije poročevalke, razen finančnih obveznosti, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

130

Nominalna vrednost prejetih obveznosti iz kreditov

Nominalna vrednost obveznosti iz kreditov, ki jih prejme institucija poročevalka, če te prejete obveznosti vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

140

Nominalna vrednost prejetih finančnih jamstev

Nominalna vrednost finančnih jamstev, ki jih prejme institucija poročevalka, če ta prejeta jamstva vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

150

Poštena vrednost izposojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi

Poštena vrednost vrednostnih papirjev, ki si jih izposodi institucija poročevalka, brez zavarovanja z denarnimi sredstvi, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

160

Drugo

Vrednost zavarovanih poslov institucije poročevalke, ki niso zajeti v zgornjih postavkah, razen finančnih obveznosti, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

170

VSI DRUGI VIRI OBREMENITVE

Vrednost vseh zavarovanih poslov institucije poročevalke, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

2.4.3   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posojeni vrednostni papirji

  Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
  Finančne obveznosti se sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, pogojene obveznosti se sporočijo po njihovi nominalni vrednosti, posojeni vrednostni papirji z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi pa se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti. |
| 020 | Od tega: od drugih subjektov skupine

  Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če je nasprotna stranka kateri koli drug subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije in posel povzroča obremenitev sredstev institucije poročevalke.
  V zvezi s pravili, ki veljajo za vrste zneska, glej navodila za stolpec 010. |
| 030 | Sredstva, prejeto zavarovanje s premoženjem in izdani lastni vrednostni papirji, razen kritih obveznic in obremenjenih finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

  Znesek sredstev, prejeto zavarovanje s premoženjem in izdani lastni vrednostni papirji, razen kritih obveznic in listinjenj, ki so obremenjeni zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.
  Za zagotovitev skladnosti z merili iz predlog AE-ASS in AE-COL se za sredstva institucije poročevalke, vpisana v bilanco stanja, sporoči njihova knjigovodska vrednosti, za ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem in izdane obremenjene lastne vrednostne papirje, razen kritih obveznic in listinjenj, pa se sporoči njihova poštena vrednost. |
| 040 | Od tega: ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem

  Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem, ki je ponovno uporabljeno/obremenjeno zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah. |
| 050 | Od tega: obremenjeni lastni dolžniški vrednostni papirji

  Poštena vrednost izdanih lastnih vrednostnih papirjev, razen kritih obveznic in listinjenj, ki so obremenjeni zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah. |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posojeni vrednostni papirji

Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

Finančne obveznosti se sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, pogojene obveznosti se sporočijo po njihovi nominalni vrednosti, posojeni vrednostni papirji z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi pa se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti.

020

Od tega: od drugih subjektov skupine

Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če je nasprotna stranka kateri koli drug subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije in posel povzroča obremenitev sredstev institucije poročevalke.

V zvezi s pravili, ki veljajo za vrste zneska, glej navodila za stolpec 010.

030

Sredstva, prejeto zavarovanje s premoženjem in izdani lastni vrednostni papirji, razen kritih obveznic in obremenjenih finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

Znesek sredstev, prejeto zavarovanje s premoženjem in izdani lastni vrednostni papirji, razen kritih obveznic in listinjenj, ki so obremenjeni zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.

Za zagotovitev skladnosti z merili iz predlog AE-ASS in AE-COL se za sredstva institucije poročevalke, vpisana v bilanco stanja, sporoči njihova knjigovodska vrednosti, za ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem in izdane obremenjene lastne vrednostne papirje, razen kritih obveznic in listinjenj, pa se sporoči njihova poštena vrednost.

040

Od tega: ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem

Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem, ki je ponovno uporabljeno/obremenjeno zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.

050

Od tega: obremenjeni lastni dolžniški vrednostni papirji

Poštena vrednost izdanih lastnih vrednostnih papirjev, razen kritih obveznic in listinjenj, ki so obremenjeni zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.

3.   DEL B: PODATKI O ZAPADLOSTI

3.1   Splošne opombe

| 21. | Predloga, vključena v del B, prikazuje splošni pregled vrednosti obremenjenih sredstev in ponovno uporabljenega prejetega zavarovanja s premoženjem, zajetih v opredeljene intervale preostale zapadlosti ustreznih obveznosti. |
| --- | --- |

21.

Predloga, vključena v del B, prikazuje splošni pregled vrednosti obremenjenih sredstev in ponovno uporabljenega prejetega zavarovanja s premoženjem, zajetih v opredeljene intervale preostale zapadlosti ustreznih obveznosti.

3.2   Predloga: AE-MAT. Podatki o zapadlosti

3.2.1   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Obremenjena sredstva

  Za namen te predloge obremenjena sredstva vključujejo vse našteto:






  (a) | sredstva institucije poročevalke (glej navodila za vrstico 010 predloge AE-ASS), ki se sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

010

Obremenjena sredstva

Za namen te predloge obremenjena sredstva vključujejo vse našteto:

(a)

sredstva institucije poročevalke (glej navodila za vrstico 010 predloge AE-ASS), ki se sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti,

| (b) | in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen kritih obveznic ali listinjenj (glej navodila za vrstico 240 predloge AE-COL), ki se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen kritih obveznic ali listinjenj (glej navodila za vrstico 240 predloge AE-COL), ki se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti.

Ti zneski so porazdeljeni med skupine preostale zapadlosti, opredeljene v stolpcih glede na preostalo zapadlost vira njihove obremenitve (ustrezna obveznost, pogojna obveznost ali posel posojanja vrednostnih papirjev).

020

Ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem (prejemna stran)

Glej navodila za vrstico 130 predloge AE-COL in stolpec 040 predloge AE-SOU.

Zneski so sporočeni po pošteni vrednosti in porazdeljeni med skupine preostale zapadlosti, opredeljene v stolpcih glede na preostalo zapadlost posla, v okviru katerega subjekt prejme zavarovanje s premoženjem, ki se ponovno uporabi (prejemna stran).

030

Ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem (stran, ki ponovno uporabi)

Glej navodila za vrstico 130 predloge AE-COL in stolpec 040 predloge AE-SOU.

Zneski so sporočeni po pošteni vrednosti in porazdeljeni med skupine preostale zapadlosti, opredeljene v stolpcih glede na preostalo zapadlost vira njihove obremenitve (stran, ki ponovno uporabi): ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posli posojanja vrednostnih papirjev.

3.2.2   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Neopredeljena zapadlost

  Na odpoklic, brez določenega datuma zapadlosti |
| 020 | Čez noč

  Zapade čez en dan ali prej |
| 030 | > 1 dan <= 1 teden

  Zapade pozneje kot čez en dan, vendar v obdobju enega tedna ali prej |
| 040 | > 1 teden <= 2 tedna

  Zapade pozneje kot čez en teden, vendar v obdobju dveh tednov ali prej |
| 050 | > 2 tedna <= 1 mesec

  Zapade pozneje kot čez dva tedna, vendar v obdobju enega meseca ali prej |
| 060 | > 1 mesec <= 3 meseci

  Zapade pozneje kot čez en mesec, vendar v obdobju treh mesecev ali prej |
| 070 | > 3 meseci <= 6 mesecev

  Zapade pozneje kot čez tri mesece, vendar v obdobju šestih mesecev ali prej |
| 080 | > 6 mesecev <= 1 leto

  Zapade pozneje kot čez šest mesecev, vendar v obdobju enega leta ali prej |
| 090 | > 1 leto <= 2 leti

  Zapade pozneje kot čez eno leto, vendar v obdobju dveh let ali prej |
| 100 | > 2 leti <= 3 leta

  Zapade pozneje kot čez dve leti, vendar v obdobju treh let ali prej |
| 110 | > 3 leta <= 5 let

  Zapade pozneje kot čez tri leta, vendar v obdobju petih let ali prej |
| 120 | > 5 let <= 10 let

  Zapade pozneje kot čez pet let, vendar v obdobju desetih let ali prej |
| 130 | > 10 let

  Zapade pozneje kot čez deset let |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Neopredeljena zapadlost

Na odpoklic, brez določenega datuma zapadlosti

020

Čez noč

Zapade čez en dan ali prej

030

> 1 dan <= 1 teden

Zapade pozneje kot čez en dan, vendar v obdobju enega tedna ali prej

040

> 1 teden <= 2 tedna

Zapade pozneje kot čez en teden, vendar v obdobju dveh tednov ali prej

050

> 2 tedna <= 1 mesec

Zapade pozneje kot čez dva tedna, vendar v obdobju enega meseca ali prej

060

> 1 mesec <= 3 meseci

Zapade pozneje kot čez en mesec, vendar v obdobju treh mesecev ali prej

070

> 3 meseci <= 6 mesecev

Zapade pozneje kot čez tri mesece, vendar v obdobju šestih mesecev ali prej

080

> 6 mesecev <= 1 leto

Zapade pozneje kot čez šest mesecev, vendar v obdobju enega leta ali prej

090

> 1 leto <= 2 leti

Zapade pozneje kot čez eno leto, vendar v obdobju dveh let ali prej

100

> 2 leti <= 3 leta

Zapade pozneje kot čez dve leti, vendar v obdobju treh let ali prej

110

> 3 leta <= 5 let

Zapade pozneje kot čez tri leta, vendar v obdobju petih let ali prej

120

> 5 let <= 10 let

Zapade pozneje kot čez pet let, vendar v obdobju desetih let ali prej

130

> 10 let

Zapade pozneje kot čez deset let

4.   DEL C: OBREMENITEV V IZREDNIH RAZMERAH

4.1   Splošne opombe

| 22. | V tej predlogi morajo institucije izračunati raven obremenitve sredstev v več stresnih scenarijih. |
| --- | --- |

22.

V tej predlogi morajo institucije izračunati raven obremenitve sredstev v več stresnih scenarijih.

| 23. | Obremenitev v izrednih razmerah se nanaša na dodatna sredstva, ki bodo morda morala biti obremenjena zaradi neugodnega razvoja za institucijo poročevalko, ki ga bo povzročil zunanji dogodek, nad katerim institucija poročevalka nima nadzora (vključno s poslabšanjem, zmanjšanjem poštene vrednosti obremenjenih sredstev ali splošne izgube zaupanja). V teh primerih bo morala institucija poročevalka zaradi že obstoječih poslov obremeniti dodatna sredstva. Od dodatnega zneska obremenjenih sredstev se odšteje učinek zavarovanih poslov institucije na dogodke, opisane v navedenih stresnih scenarijih. |
| --- | --- |

23.

Obremenitev v izrednih razmerah se nanaša na dodatna sredstva, ki bodo morda morala biti obremenjena zaradi neugodnega razvoja za institucijo poročevalko, ki ga bo povzročil zunanji dogodek, nad katerim institucija poročevalka nima nadzora (vključno s poslabšanjem, zmanjšanjem poštene vrednosti obremenjenih sredstev ali splošne izgube zaupanja). V teh primerih bo morala institucija poročevalka zaradi že obstoječih poslov obremeniti dodatna sredstva. Od dodatnega zneska obremenjenih sredstev se odšteje učinek zavarovanih poslov institucije na dogodke, opisane v navedenih stresnih scenarijih.

| 24. | Ta predloga vključuje naslednja scenarija za poročanje o obremenitvi v izrednih razmerah, ki sta podrobneje določena v točkah 4.1.1. in 4.1.2. Sporočene informacije so razumna ocena institucije na podlagi najboljših razpoložljivih informacij.






  (a) | Zmanjšanje poštene vrednosti obremenjenih sredstev za 30 %. Ta scenarij zajema le spremembo osnovne poštene vrednosti sredstev in ne zajema nobenih drugih sprememb, ki lahko vplivajo na njihovo knjigovodsko vrednost, kot so pozitivne in negativne tečajne razlike ali morebitne oslabitve. Institucija poročevalka je tako lahko prisiljena povečati obseg zavarovanja s premoženjem, da ohrani stalno vrednost zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- | --- |

24.

Ta predloga vključuje naslednja scenarija za poročanje o obremenitvi v izrednih razmerah, ki sta podrobneje določena v točkah 4.1.1. in 4.1.2. Sporočene informacije so razumna ocena institucije na podlagi najboljših razpoložljivih informacij.

(a)

Zmanjšanje poštene vrednosti obremenjenih sredstev za 30 %. Ta scenarij zajema le spremembo osnovne poštene vrednosti sredstev in ne zajema nobenih drugih sprememb, ki lahko vplivajo na njihovo knjigovodsko vrednost, kot so pozitivne in negativne tečajne razlike ali morebitne oslabitve. Institucija poročevalka je tako lahko prisiljena povečati obseg zavarovanja s premoženjem, da ohrani stalno vrednost zavarovanja s premoženjem.

| (b) | Zmanjšanje vrednosti posamezne valute, v kateri ima institucija združene obveznosti, ki znašajo 5 % vseh obveznosti institucije ali več, za 10 %. |
| --- | --- |

(b)

Zmanjšanje vrednosti posamezne valute, v kateri ima institucija združene obveznosti, ki znašajo 5 % vseh obveznosti institucije ali več, za 10 %.

| 25. | O scenarijih se poroča ločeno, pri čemer se tudi o zmanjšanjih vrednosti posamezne pomembne valute poroča ločeno od zmanjšanj vrednosti drugih pomembnih valut. Zato institucije ne upoštevajo povezav med scenariji. |
| --- | --- |

25.

O scenarijih se poroča ločeno, pri čemer se tudi o zmanjšanjih vrednosti posamezne pomembne valute poroča ločeno od zmanjšanj vrednosti drugih pomembnih valut. Zato institucije ne upoštevajo povezav med scenariji.

4.1.1   Scenarij A: 30-odstotno zmanjšanje obremenjenih sredstev

| 26. | Predvideva se, da se vrednost vseh obremenjenih sredstev zmanjša za 30 %. Kadar je potrebno dodatno zavarovanje s premoženjem zaradi takšnega zmanjšanja vrednosti, se upoštevajo obstoječe ravni presežnega zavarovanja, tako da se ohrani le minimalna raven zavarovanja. Kadar je potrebno dodatno zavarovanje, se upoštevajo tudi pogodbene obveznosti iz pogodb in sporazumov, na katere to vpliva, vključno s sprožitvenimi pragovi. |
| --- | --- |

26.

Predvideva se, da se vrednost vseh obremenjenih sredstev zmanjša za 30 %. Kadar je potrebno dodatno zavarovanje s premoženjem zaradi takšnega zmanjšanja vrednosti, se upoštevajo obstoječe ravni presežnega zavarovanja, tako da se ohrani le minimalna raven zavarovanja. Kadar je potrebno dodatno zavarovanje, se upoštevajo tudi pogodbene obveznosti iz pogodb in sporazumov, na katere to vpliva, vključno s sprožitvenimi pragovi.

| 27. | Vključene so le pogodbe in sporazumi, ki vsebujejo pravno obveznost glede zagotovitve dodatnega zavarovanja s premoženjem. To vključuje izdaje kritih obveznic, kadar obstaja pravna obveznost glede ohranitve minimalnih ravni presežnega zavarovanja, ne pa tudi obveznost glede ohranitve obstoječih ravni bonitetnih ocen za krite obveznice. |
| --- | --- |

27.

Vključene so le pogodbe in sporazumi, ki vsebujejo pravno obveznost glede zagotovitve dodatnega zavarovanja s premoženjem. To vključuje izdaje kritih obveznic, kadar obstaja pravna obveznost glede ohranitve minimalnih ravni presežnega zavarovanja, ne pa tudi obveznost glede ohranitve obstoječih ravni bonitetnih ocen za krite obveznice.

4.1.2   Scenarij B: 10-odstotno zmanjšanje vrednosti pomembnih valut

| 28. | Valuta je pomembna, če ima institucija poročevalka v tej valuti združene obveznosti, ki znašajo 5 % vseh obveznosti institucije ali več. |
| --- | --- |

28.

Valuta je pomembna, če ima institucija poročevalka v tej valuti združene obveznosti, ki znašajo 5 % vseh obveznosti institucije ali več.

| 29. | Pri izračunu 10-odstotnega zmanjšanja vrednosti se upoštevajo spremembe na strani sredstev in na strani obveznosti, kar pomeni, da je osredotočen na neujemanja med sredstvi in obveznostmi. Repo posel v USD, ki temelji na sredstvih v USD, na primer ne povzroča dodatne obremenitve, medtem ko repo posel v USD, ki temelji na sredstvih v EUR, povzroča dodatno obremenitev. |
| --- | --- |

29.

Pri izračunu 10-odstotnega zmanjšanja vrednosti se upoštevajo spremembe na strani sredstev in na strani obveznosti, kar pomeni, da je osredotočen na neujemanja med sredstvi in obveznostmi. Repo posel v USD, ki temelji na sredstvih v USD, na primer ne povzroča dodatne obremenitve, medtem ko repo posel v USD, ki temelji na sredstvih v EUR, povzroča dodatno obremenitev.

| 30. | Ta izračun zajema vse posle z medvalutnim elementom. |
| --- | --- |

30.

Ta izračun zajema vse posle z medvalutnim elementom.

4.2   Predloga: AE-CONT. Obremenitev v izrednih razmerah

4.2.1   Navodila za posamezne vrstice

| 31. | Glej navodila za posamezne stolpce predloge AE-SOU v točki 1.5.1. Vsebina stolpcev predloge AE-CONT se ne razlikuje od vsebine predloge AE-SOU. |
| --- | --- |

31.

Glej navodila za posamezne stolpce predloge AE-SOU v točki 1.5.1. Vsebina stolpcev predloge AE-CONT se ne razlikuje od vsebine predloge AE-SOU.

4.2.2   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posojeni vrednostni papirji

  Enaka navodila in podatki kot za stolpec 010 predloge AE-SOU.
  Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
  Kot je navedeno za posamezno vrstico predloge, se finančne obveznosti sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, pogojene obveznosti po njihovi nominalni vrednosti, posojeni vrednostni papirji z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, pa po njihovi pošteni vrednosti. |
| 020 | A.   Dodatni znesek obremenjenih sredstev

  Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru uresničitve scenarija A.
  V skladu z navodili iz dela A te priloge se ti zneski sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, če je ta znesek povezan s sredstvi institucije poročevalke, ali po njihovi pošteni vrednosti, če je povezan s prejetim zavarovanjem s premoženjem. Zneski, ki presegajo neobremenjena sredstva in zavarovanje s premoženjem institucije, se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti. |
| 030 | B.   Dodatni znesek obremenjenih sredstev. Pomembna valuta 1

  Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru zmanjšanja vrednosti pomembne valute št. 1 v scenariju B.
  Glej pravila za vrste zneskov v vrstici 020. |
| 040 | B.   Dodatni znesek obremenjenih sredstev. Pomembna valuta 2

  Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru zmanjšanja vrednosti pomembne valute št. 2 v scenariju B.
  Glej pravila za vrste zneskov v vrstici 020. |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posojeni vrednostni papirji

Enaka navodila in podatki kot za stolpec 010 predloge AE-SOU.

Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

Kot je navedeno za posamezno vrstico predloge, se finančne obveznosti sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, pogojene obveznosti po njihovi nominalni vrednosti, posojeni vrednostni papirji z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, pa po njihovi pošteni vrednosti.

020

A.   Dodatni znesek obremenjenih sredstev

Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru uresničitve scenarija A.

V skladu z navodili iz dela A te priloge se ti zneski sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, če je ta znesek povezan s sredstvi institucije poročevalke, ali po njihovi pošteni vrednosti, če je povezan s prejetim zavarovanjem s premoženjem. Zneski, ki presegajo neobremenjena sredstva in zavarovanje s premoženjem institucije, se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti.

030

B.   Dodatni znesek obremenjenih sredstev. Pomembna valuta 1

Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru zmanjšanja vrednosti pomembne valute št. 1 v scenariju B.

Glej pravila za vrste zneskov v vrstici 020.

040

B.   Dodatni znesek obremenjenih sredstev. Pomembna valuta 2

Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru zmanjšanja vrednosti pomembne valute št. 2 v scenariju B.

Glej pravila za vrste zneskov v vrstici 020.

5.   DEL D: KRITE OBVEZNICE

5.1   Splošne opombe

| 32. | Informacije v tej predlogi se sporočijo za vse krite obveznice v skladu s kolektivnimi naložbenimi podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki jih izda institucija poročevalka. Krite obveznice v skladu s KNPVP so obveznice iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES. To so krite obveznice, ki jih izda institucija poročevalka, če za institucijo poročevalko v povezavi s krito obveznico velja zakonska obveznost posebnega javnega nadzora za varovanje imetnikov obveznic in če se za takšne krite obveznice zahteva, da je treba zneske iz izdaje takšnih obveznic v skladu z zakonom vložiti v sredstva, s katerimi je v celotnem obdobju veljavnosti obveznic mogoče kriti terjatve iz obveznic in ki bi bila v primeru neuspeha izdajatelja uporabljena kot prednostna osnova za povračilo glavnice ter plačilo obračunanih obresti. |
| --- | --- |

32.

Informacije v tej predlogi se sporočijo za vse krite obveznice v skladu s kolektivnimi naložbenimi podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki jih izda institucija poročevalka. Krite obveznice v skladu s KNPVP so obveznice iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES. To so krite obveznice, ki jih izda institucija poročevalka, če za institucijo poročevalko v povezavi s krito obveznico velja zakonska obveznost posebnega javnega nadzora za varovanje imetnikov obveznic in če se za takšne krite obveznice zahteva, da je treba zneske iz izdaje takšnih obveznic v skladu z zakonom vložiti v sredstva, s katerimi je v celotnem obdobju veljavnosti obveznic mogoče kriti terjatve iz obveznic in ki bi bila v primeru neuspeha izdajatelja uporabljena kot prednostna osnova za povračilo glavnice ter plačilo obračunanih obresti.

| 33. | Krite obveznice, ki jih izda institucija poročevalka ali ki so izdane v njenem imenu in niso v skladu s KNPVP, se ne sporočijo v predlogah AE-CB. |
| --- | --- |

33.

Krite obveznice, ki jih izda institucija poročevalka ali ki so izdane v njenem imenu in niso v skladu s KNPVP, se ne sporočijo v predlogah AE-CB.

| 34. | Poročanje temelji na zakonski ureditvi za krite obveznice, tj. pravnem okviru, ki velja za program kritih obveznic. |
| --- | --- |

34.

Poročanje temelji na zakonski ureditvi za krite obveznice, tj. pravnem okviru, ki velja za program kritih obveznic.

5.2   Predloga: AE-CB. Izdaja kritih obveznic

5.2.1   Navodila za os z

| os z | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Identifikator kritnega premoženja (odprt)

  Identifikator kritnega premoženja je sestavljen iz imena ali nedvoumne kratice subjekta, ki izdaja kritno premoženje, in oznake kritnega premoženja, za katerega na individualni osnovi veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic. |

os z

Pravna podlaga in navodila

010

Identifikator kritnega premoženja (odprt)

Identifikator kritnega premoženja je sestavljen iz imena ali nedvoumne kratice subjekta, ki izdaja kritno premoženje, in oznake kritnega premoženja, za katerega na individualni osnovi veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic.

5.2.2   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Nominalni znesek

  Nominalni znesek je vsota zahtevkov za poplačilo glavnice, ki se določi v skladu s pravili zadevne zakonske ureditve za krite obveznice, ki se uporabljajo za določitev zadostnega kritja. |
| 020 | Sedanja vrednost (zamenjava)/tržna vrednost

  Sedanja vrednost (zamenjava) je vsota zahtevkov za poplačilo glavnice in obresti, znižana za krivuljo donosa brez tveganja za tujo valuto, ki se določi v skladu s pravili zadevne zakonske ureditve za krite obveznice, ki se uporabljajo za določitev zadostnega kritja.
  Za stolpca 080 in 210 v zvezi s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja se sporoči znesek po tržni vrednosti. |
| 030 | Vrednost posameznih sredstev

  Vrednost posameznih sredstev je ekonomska vrednost sredstev kritnega premoženja, kot se lahko opiše s pošteno vrednostjo v skladu z MSRP 13, tržno vrednostjo, ugotovljeno na podlagi izvedenih poslov na likvidnih trgih, ali sedanjo vrednostjo, pri kateri bi se od prihodnjih denarnih tokov sredstva odštela krivulja obrestne mere za posamezna sredstva. |
| 040 | Knjigovodska vrednost

  Knjigovodska vrednost obveznosti krite obveznice ali sredstva kritnega premoženja je knjigovodska vrednost pri izdajatelju krite obveznice. |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

010

Nominalni znesek

Nominalni znesek je vsota zahtevkov za poplačilo glavnice, ki se določi v skladu s pravili zadevne zakonske ureditve za krite obveznice, ki se uporabljajo za določitev zadostnega kritja.

020

Sedanja vrednost (zamenjava)/tržna vrednost

Sedanja vrednost (zamenjava) je vsota zahtevkov za poplačilo glavnice in obresti, znižana za krivuljo donosa brez tveganja za tujo valuto, ki se določi v skladu s pravili zadevne zakonske ureditve za krite obveznice, ki se uporabljajo za določitev zadostnega kritja.

Za stolpca 080 in 210 v zvezi s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja se sporoči znesek po tržni vrednosti.

030

Vrednost posameznih sredstev

Vrednost posameznih sredstev je ekonomska vrednost sredstev kritnega premoženja, kot se lahko opiše s pošteno vrednostjo v skladu z MSRP 13, tržno vrednostjo, ugotovljeno na podlagi izvedenih poslov na likvidnih trgih, ali sedanjo vrednostjo, pri kateri bi se od prihodnjih denarnih tokov sredstva odštela krivulja obrestne mere za posamezna sredstva.

040

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost obveznosti krite obveznice ali sredstva kritnega premoženja je knjigovodska vrednost pri izdajatelju krite obveznice.

5.2.3   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Skladnost s členom 129 CRR? [DA/NE]

  Institucije navedejo, ali kritno premoženje izpolnjuje zahteve iz člena 129 CRR, da izpolnjuje pogoje za ugodnejšo obravnavo iz člena 129(4) in (5) navedene uredbe. |
| 012 | Če je odgovor DA, navedite kategorijo primarnih sredstev kritnega premoženja.

  Če kritno premoženje izpolnjuje pogoje za ugodnejšo obravnavo iz člena 129(4) in (5) CRR (odgovor DA v stolpcu 011), se v tem polju navede kategorija primarnih sredstev kritnega premoženja. Za ta namen se uporabi razvrstitev iz člena 129(1) navedene uredbe, pri čemer se ustrezno navedejo oznake ‚a‘, ‚b‘, ‚c‘, ‚d‘, ‚e‘, ‚f‘ in ‚g‘. Oznaka ‚h‘ se bo uporabila, če kategorija primarnih sredstev kritnega premoženja ne spada v nobeno od zgornjih kategorij. |
| 020–140 | Obveznosti kritih obveznic

  Obveznosti kritih obveznic so obveznosti izdajatelja, ki nastanejo z izdajo kritih obveznic in so razširjene na vse pozicije, kot so določene z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic (to lahko na primer vključuje vrednostne papirje v obtoku in tudi pozicijo nasprotnih strank izdajatelja kritih obveznic v pozicijah v izvedenih finančnih instrumentih, ki imajo z vidika izdajatelja kritih obveznic negativno tržno vrednost, pripisano kritnemu premoženju in obravnavano kot obveznosti kritih obveznic iste vrste v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice). |
| 020 | Datum poročanja

  Zneski obveznosti kritih obveznic, brez pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, glede na različne datumske intervale v prihodnosti. |
| 030 | + 6 mesecev

  Datum ‚+ 6 mesecev‘ pomeni 6 mesecev po referenčnem datumu poročanja. Pri navedbi zneskov se predpostavlja, da se glede na referenčni datum poročanja obveznosti kritih obveznic niso spremenile, razen amortizacije. Kadar ni določen fiksni razpored plačil, se za zneske, ki na datume v prihodnosti niso poravnani, dosledno uporabljajo pričakovani datumi zapadlosti. |
| 040–070 | + 12 mesecev do + 10 let

  Enako kot pri datumu ‚+ 6 mesecev‘ (stolpec 030) se nanaša na ustrezni datum glede na referenčni datum poročanja. |
| 080 | Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto negativno tržno vrednostjo

  Neto negativna tržna vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo neto negativno tržno vrednost z vidika izdajatelja kritih obveznic. Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja so neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, ki so v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice vključene v kritno premoženje in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic, tako da je za te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih z negativno tržno vrednostjo potrebno kritje s primernimi sredstvi kritnega premoženja.
  Neto negativna tržna vrednost se sporoči le za referenčni datum poročanja. |
| 090–140 | Zunanje bonitetne ocene za krite obveznice

  Informacije o zunanjih bonitetnih ocenah za zadevne krite obveznice na datum poročanja, je treba predložiti. |
| 090 | Bonitetna agencija 1

  Če na dan poročanja obstaja bonitetna ocena vsaj ene bonitetne agencije, se tukaj navede ime ene od teh bonitetnih agencij. Če na dan poročanja obstajajo bonitetne ocene več kot treh bonitetnih agencij, se tri bonitetne agencije, za katere se navedejo informacije, izberejo glede na njihovo prisotnost na trgu. |
| 100 | Bonitetna ocena 1

  Bonitetna ocena krite obveznice, ki jo izda bonitetna agencija, navedena v stolpcu 090, na referenčni datum poročanja. Če obstaja kratkoročna in dolgoročna bonitetna ocena iste bonitetne agencije, se navede dolgoročna bonitetna ocena. Bonitetna ocena, ki se sporoči, vsebuje morebitne modifikatorje. |
| 110, 130 | Bonitetna agencija 2 in bonitetna agencija 3

  Enako kot pri bonitetni agenciji 1 (stolpec 090) se navedejo druge bonitetne agencije, ki so na referenčni datum poročanja izdale bonitetne ocene krite obveznice. |
| 120, 140 | Bonitetna ocena 2 in bonitetna ocena 3

  Enako kot pri bonitetni oceni 1 (stolpec 100) se navedejo druge bonitetne ocene, ki sta jih na referenčni datum poročanja izdali bonitetni agenciji 2 in 3. |
| 150–250 | Kritno premoženje

  Kritno premoženje zajema vse pozicije, vključno s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo z vidika izdajatelja kritih obveznic neto pozitivno tržno vrednost in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic. |
| 150 | Datum poročanja

  Zneski sredstev v kritnem premoženju, brez pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja. Ta znesek zajema zahteve glede minimalnega presežnega zavarovanja s premoženjem in vsako dodatno presežno zavarovanje s premoženjem, ki presega minimalno, če zanj veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic. |
| 160 | + 6 mesecev

  Datum poročanja ‚+ 6 mesecev‘ pomeni 6 mesecev po referenčnem datumu poročanja. Pri navedbi zneskov se predpostavlja, da se kritno premoženje ni spremenilo v primerjavi z referenčnim datumom poročanja, razen amortizacije. Kadar ni določen fiksni razpored plačil, se za zneske, ki na datume v prihodnosti niso poravnani, dosledno uporabljajo pričakovani datumi zapadlosti. |
| 170–200 | + 12 mesecev do + 10 let

  Enako kot pri datumu ‚+ 6 mesecev‘ (stolpec 160) se nanaša na ustrezni datum glede na referenčni datum poročanja. |
| 210 | Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto pozitivno tržno vrednostjo

  Neto pozitivna tržna vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo neto pozitivno tržno vrednost z vidika izdajatelja kritih obveznic. Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja so neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, ki so v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice vključene v kritno premoženje in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic, tako da te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih s pozitivno tržno vrednostjo niso del splošne stečajne mase izdajatelja kritih obveznic.
  Neto pozitivna tržna vrednost se sporoči le za datum poročanja. |
| 220–250 | Zneski kritnega premoženja, ki presegajo zahteve glede minimalnega kritja

  Zneski kritnega premoženja, vključno s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto pozitivnimi tržnimi vrednostmi, ki presegajo zahteve glede minimalnega kritja (presežno zavarovanje s premoženjem). |
| 220 | V skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice

  Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalnim kritjem, ki se zahteva v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice. |
| 230–250 | V skladu z metodologijo bonitetnih agencij za ohranitev sedanje zunanje bonitetne ocene krite obveznice

  Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalno ravnjo, ki je glede na informacije o metodologiji zadevne bonitetne agencije, ki so na voljo izdajatelju kritih obveznic, potrebna za podporo obstoječe bonitetne ocene, ki jo je izdala zadevna bonitetna agencija. |
| 230 | Bonitetna agencija 1

  Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalno ravnjo, ki je glede na informacije o metodologiji bonitetne agencije 1 (stolpec 090), ki so na voljo izdajatelju kritih obveznic, potrebna za podporo bonitetne ocene, ki jo je izdala bonitetna agencija 1 (stolpec 100). |
| 240–250 | Bonitetna agencija 2 in bonitetna agencija 3

  Navodila za bonitetno agencijo 1 (stolpec 230) veljajo tudi za bonitetno agencijo 2 (stolpec 110) in bonitetno agencijo 3 (stolpec 130). |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Skladnost s členom 129 CRR? [DA/NE]

Institucije navedejo, ali kritno premoženje izpolnjuje zahteve iz člena 129 CRR, da izpolnjuje pogoje za ugodnejšo obravnavo iz člena 129(4) in (5) navedene uredbe.

012

Če je odgovor DA, navedite kategorijo primarnih sredstev kritnega premoženja.

Če kritno premoženje izpolnjuje pogoje za ugodnejšo obravnavo iz člena 129(4) in (5) CRR (odgovor DA v stolpcu 011), se v tem polju navede kategorija primarnih sredstev kritnega premoženja. Za ta namen se uporabi razvrstitev iz člena 129(1) navedene uredbe, pri čemer se ustrezno navedejo oznake ‚a‘, ‚b‘, ‚c‘, ‚d‘, ‚e‘, ‚f‘ in ‚g‘. Oznaka ‚h‘ se bo uporabila, če kategorija primarnih sredstev kritnega premoženja ne spada v nobeno od zgornjih kategorij.

020–140

Obveznosti kritih obveznic

Obveznosti kritih obveznic so obveznosti izdajatelja, ki nastanejo z izdajo kritih obveznic in so razširjene na vse pozicije, kot so določene z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic (to lahko na primer vključuje vrednostne papirje v obtoku in tudi pozicijo nasprotnih strank izdajatelja kritih obveznic v pozicijah v izvedenih finančnih instrumentih, ki imajo z vidika izdajatelja kritih obveznic negativno tržno vrednost, pripisano kritnemu premoženju in obravnavano kot obveznosti kritih obveznic iste vrste v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice).

020

Datum poročanja

Zneski obveznosti kritih obveznic, brez pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, glede na različne datumske intervale v prihodnosti.

030

+ 6 mesecev

Datum ‚+ 6 mesecev‘ pomeni 6 mesecev po referenčnem datumu poročanja. Pri navedbi zneskov se predpostavlja, da se glede na referenčni datum poročanja obveznosti kritih obveznic niso spremenile, razen amortizacije. Kadar ni določen fiksni razpored plačil, se za zneske, ki na datume v prihodnosti niso poravnani, dosledno uporabljajo pričakovani datumi zapadlosti.

040–070

+ 12 mesecev do + 10 let

Enako kot pri datumu ‚+ 6 mesecev‘ (stolpec 030) se nanaša na ustrezni datum glede na referenčni datum poročanja.

080

Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto negativno tržno vrednostjo

Neto negativna tržna vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo neto negativno tržno vrednost z vidika izdajatelja kritih obveznic. Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja so neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, ki so v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice vključene v kritno premoženje in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic, tako da je za te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih z negativno tržno vrednostjo potrebno kritje s primernimi sredstvi kritnega premoženja.

Neto negativna tržna vrednost se sporoči le za referenčni datum poročanja.

090–140

Zunanje bonitetne ocene za krite obveznice

Informacije o zunanjih bonitetnih ocenah za zadevne krite obveznice na datum poročanja, je treba predložiti.

090

Bonitetna agencija 1

Če na dan poročanja obstaja bonitetna ocena vsaj ene bonitetne agencije, se tukaj navede ime ene od teh bonitetnih agencij. Če na dan poročanja obstajajo bonitetne ocene več kot treh bonitetnih agencij, se tri bonitetne agencije, za katere se navedejo informacije, izberejo glede na njihovo prisotnost na trgu.

100

Bonitetna ocena 1

Bonitetna ocena krite obveznice, ki jo izda bonitetna agencija, navedena v stolpcu 090, na referenčni datum poročanja. Če obstaja kratkoročna in dolgoročna bonitetna ocena iste bonitetne agencije, se navede dolgoročna bonitetna ocena. Bonitetna ocena, ki se sporoči, vsebuje morebitne modifikatorje.

110, 130

Bonitetna agencija 2 in bonitetna agencija 3

Enako kot pri bonitetni agenciji 1 (stolpec 090) se navedejo druge bonitetne agencije, ki so na referenčni datum poročanja izdale bonitetne ocene krite obveznice.

120, 140

Bonitetna ocena 2 in bonitetna ocena 3

Enako kot pri bonitetni oceni 1 (stolpec 100) se navedejo druge bonitetne ocene, ki sta jih na referenčni datum poročanja izdali bonitetni agenciji 2 in 3.

150–250

Kritno premoženje

Kritno premoženje zajema vse pozicije, vključno s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo z vidika izdajatelja kritih obveznic neto pozitivno tržno vrednost in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic.

150

Datum poročanja

Zneski sredstev v kritnem premoženju, brez pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja. Ta znesek zajema zahteve glede minimalnega presežnega zavarovanja s premoženjem in vsako dodatno presežno zavarovanje s premoženjem, ki presega minimalno, če zanj veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic.

160

+ 6 mesecev

Datum poročanja ‚+ 6 mesecev‘ pomeni 6 mesecev po referenčnem datumu poročanja. Pri navedbi zneskov se predpostavlja, da se kritno premoženje ni spremenilo v primerjavi z referenčnim datumom poročanja, razen amortizacije. Kadar ni določen fiksni razpored plačil, se za zneske, ki na datume v prihodnosti niso poravnani, dosledno uporabljajo pričakovani datumi zapadlosti.

170–200

+ 12 mesecev do + 10 let

Enako kot pri datumu ‚+ 6 mesecev‘ (stolpec 160) se nanaša na ustrezni datum glede na referenčni datum poročanja.

210

Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto pozitivno tržno vrednostjo

Neto pozitivna tržna vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo neto pozitivno tržno vrednost z vidika izdajatelja kritih obveznic. Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja so neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, ki so v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice vključene v kritno premoženje in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic, tako da te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih s pozitivno tržno vrednostjo niso del splošne stečajne mase izdajatelja kritih obveznic.

Neto pozitivna tržna vrednost se sporoči le za datum poročanja.

220–250

Zneski kritnega premoženja, ki presegajo zahteve glede minimalnega kritja

Zneski kritnega premoženja, vključno s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto pozitivnimi tržnimi vrednostmi, ki presegajo zahteve glede minimalnega kritja (presežno zavarovanje s premoženjem).

220

V skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice

Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalnim kritjem, ki se zahteva v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice.

230–250

V skladu z metodologijo bonitetnih agencij za ohranitev sedanje zunanje bonitetne ocene krite obveznice

Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalno ravnjo, ki je glede na informacije o metodologiji zadevne bonitetne agencije, ki so na voljo izdajatelju kritih obveznic, potrebna za podporo obstoječe bonitetne ocene, ki jo je izdala zadevna bonitetna agencija.

230

Bonitetna agencija 1

Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalno ravnjo, ki je glede na informacije o metodologiji bonitetne agencije 1 (stolpec 090), ki so na voljo izdajatelju kritih obveznic, potrebna za podporo bonitetne ocene, ki jo je izdala bonitetna agencija 1 (stolpec 100).

240–250

Bonitetna agencija 2 in bonitetna agencija 3

Navodila za bonitetno agencijo 1 (stolpec 230) veljajo tudi za bonitetno agencijo 2 (stolpec 110) in bonitetno agencijo 3 (stolpec 130).

6.   DEL E: NAPREDNI PODATKI

6.1   Splošne opombe

| 35. | Del E ima enako strukturo kot predloga za pregled obremenitve v delu A Priloge I in vsebuje različni predlogi za obremenitev sredstev institucije poročevalke in za prejeto zavarovanje s premoženjem: AE-ADV1 in AE-ADV2. Zato so ustrezne obveznosti skladne z obveznostmi, ki so zavarovane z obremenjenimi sredstvi, povezave posameznih elementov pa niso potrebne. |
| --- | --- |

35.

Del E ima enako strukturo kot predloga za pregled obremenitve v delu A Priloge I in vsebuje različni predlogi za obremenitev sredstev institucije poročevalke in za prejeto zavarovanje s premoženjem: AE-ADV1 in AE-ADV2. Zato so ustrezne obveznosti skladne z obveznostmi, ki so zavarovane z obremenjenimi sredstvi, povezave posameznih elementov pa niso potrebne.

6.2   Predloga: AE-ADV1. Napredna predloga za sredstva institucije poročevalke

6.2.1   Navodila za posamezne vrstice

| Vrstice | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 01–0020 | Financiranje s strani centralnih bank (vseh vrst, vključno z repo posli)

  Vse vrste obveznosti institucije poročevalke, pri katerih je nasprotna stranka v poslu centralna banka.
  Sredstva, ki so bila predhodno vložena pri centralnih bankah, se ne obravnavajo kot obremenjena sredstva, razen kadar centralna banka ne dovoli umika nobenih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljeno finančno jamstvo, se neuporabljeni del, tj. znesek nad minimalno ravnjo, ki jo zahteva centralna banka, sorazmerno porazdeli med sredstva, vložena pri centralni banki. |
| 030–040 | Izvedeni finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi

  Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, če ti izvedeni finančni instrumenti kotirajo oziroma se z njimi trguje na priznani ali izbrani investicijski borzi in povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 050–060 | Izvedeni finančni instrumenti prostega trga

  Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, če se s temi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na prostem trgu in povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. (Enako navodilo v vrstici 030 predloge AE-SOU) |
| 070–080 | Pogodbe o začasni prodaji

  Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, v okviru katerih nasprotna stranka pri poslu ni centralna banka, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. Kar zadeva tristranske pogodbe o začasni prodaji, velja enak postopek kot za druge pogodbe o začasni prodaji, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za institucijo poročevalko. |
| 090–100 | Zavarovane vloge, razen pogodb o začasni prodaji

  Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, v okviru katerih nasprotna stranka pri poslu ni centralna banka, če te vloge povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. |
| 110–120 | Izdane krite obveznice

  Glej navodila za vrstico 100 predloge AE-SOU. |
| 130–140 | Izdana listinjenja

  Glej navodila za vrstico 110 predloge AE-SOU. |
| 150–160 | Izdani dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

  Knjigovodska vrednost dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, razen kritih obveznic in listinjenj, če ti vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
  Kadar institucija poročevalka zadrži nekatere izdane dolžniške vrednostne papirje, in sicer od datuma izdaje ali pozneje, zaradi začasne prodaje, ti zadržani vrednostni papirji ne smejo biti vključeni pod to točko. Poleg tega je treba zavarovanje s premoženjem, dodeljeno tem vrednostnim papirjem, za namene te predloge razvrstiti kot neobremenjeno. |
| 170–180 | Drugi viri obremenitve

  Glej navodila za vrstico 120 predloge AE-SOU. |
| 190 | Vsa obremenjena sredstva

  Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in so obremenjena. |
| 200 | Od tega: ki so primerna za centralne banke

  Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in so obremenjena ter so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima institucija poročevalka dostop. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 210 | Vsa neobremenjena sredstva

  Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in niso obremenjena. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja. |
| 220 | Od tega: ki so primerna za centralne banke

  Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in niso obremenjena ter so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno. |
| 230 | Obremenjena + neobremenjena sredstva

  Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka. |

Vrstice

Pravna podlaga in navodila

01–0020

Financiranje s strani centralnih bank (vseh vrst, vključno z repo posli)

Vse vrste obveznosti institucije poročevalke, pri katerih je nasprotna stranka v poslu centralna banka.

Sredstva, ki so bila predhodno vložena pri centralnih bankah, se ne obravnavajo kot obremenjena sredstva, razen kadar centralna banka ne dovoli umika nobenih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljeno finančno jamstvo, se neuporabljeni del, tj. znesek nad minimalno ravnjo, ki jo zahteva centralna banka, sorazmerno porazdeli med sredstva, vložena pri centralni banki.

030–040

Izvedeni finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi

Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, če ti izvedeni finančni instrumenti kotirajo oziroma se z njimi trguje na priznani ali izbrani investicijski borzi in povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

050–060

Izvedeni finančni instrumenti prostega trga

Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, če se s temi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na prostem trgu in povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. (Enako navodilo v vrstici 030 predloge AE-SOU)

070–080

Pogodbe o začasni prodaji

Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, v okviru katerih nasprotna stranka pri poslu ni centralna banka, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. Kar zadeva tristranske pogodbe o začasni prodaji, velja enak postopek kot za druge pogodbe o začasni prodaji, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za institucijo poročevalko.

090–100

Zavarovane vloge, razen pogodb o začasni prodaji

Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, v okviru katerih nasprotna stranka pri poslu ni centralna banka, če te vloge povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

110–120

Izdane krite obveznice

Glej navodila za vrstico 100 predloge AE-SOU.

130–140

Izdana listinjenja

Glej navodila za vrstico 110 predloge AE-SOU.

150–160

Izdani dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

Knjigovodska vrednost dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, razen kritih obveznic in listinjenj, če ti vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.

Kadar institucija poročevalka zadrži nekatere izdane dolžniške vrednostne papirje, in sicer od datuma izdaje ali pozneje, zaradi začasne prodaje, ti zadržani vrednostni papirji ne smejo biti vključeni pod to točko. Poleg tega je treba zavarovanje s premoženjem, dodeljeno tem vrednostnim papirjem, za namene te predloge razvrstiti kot neobremenjeno.

170–180

Drugi viri obremenitve

Glej navodila za vrstico 120 predloge AE-SOU.

190

Vsa obremenjena sredstva

Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in so obremenjena.

200

Od tega: ki so primerna za centralne banke

Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in so obremenjena ter so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima institucija poročevalka dostop. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

210

Vsa neobremenjena sredstva

Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in niso obremenjena. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja.

220

Od tega: ki so primerna za centralne banke

Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in niso obremenjena ter so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.

230

Obremenjena + neobremenjena sredstva

Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka.

6.2.2   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Krediti na odpoklic

  Glej navodila za vrstico 020 predloge AE-ASS. |
| 020 | Lastniški instrumenti

  Glej navodila za vrstico 030 predloge AE-ASS. |
| 030 | Skupaj

  Glej navodila za vrstico 040 predloge AE-ASS. |
| 040 | Od tega: krite obveznice

  Glej navodila za vrstico 050 predloge AE-ASS. |
| 050 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Krite obveznice, kot so opisane v navodilih za vrstico 050 predloge AE-ASS in ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 060 | Od tega: listinjenja

  Glej navodila za vrstico 060 predloge AE-ASS. |
| 070 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Listinjenja, kot so opisana v navodilih za vrstico 060 predloge AE-ASS in ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 080 | Od tega: ki jih izda sektor država

  Glej navodila za vrstico 070 predloge AE-ASS. |
| 090 | Od tega: ki jih izdajo finančne družbe

  Glej navodila za vrstico 080 predloge AE-ASS. |
| 100 | Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

  Glej navodila za vrstico 090 predloge AE-ASS. |
| 110 | Centralne banke in sektor država

  Krediti in druga finančna sredstva za centralne banke ali sektor države, razen kreditov na odpoklic. |
| 120 | Finančne družbe

  Krediti in druga finančna sredstva za finančne družbe, razen kreditov na odpoklic. |
| 130 | Nefinančne družbe

  Krediti in druga finančna sredstva za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic. |
| 140 | Od tega: hipotekarni krediti

  Krediti in druga finančna sredstva s hipoteko za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic. |
| 150 | Gospodinjstva

  Krediti in druga finančna sredstva za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic. |
| 160 | Od tega: hipotekarni krediti

  Krediti in druga finančna sredstva s hipoteko za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic. |
| 170 | Druga sredstva

  Glej navodilo za vrstico 120 predloge AE-ASS. |
| 180 | Skupaj

  Glej navodilo za vrstico 010 predloge AE-ASS. |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Krediti na odpoklic

Glej navodila za vrstico 020 predloge AE-ASS.

020

Lastniški instrumenti

Glej navodila za vrstico 030 predloge AE-ASS.

030

Skupaj

Glej navodila za vrstico 040 predloge AE-ASS.

040

Od tega: krite obveznice

Glej navodila za vrstico 050 predloge AE-ASS.

050

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Krite obveznice, kot so opisane v navodilih za vrstico 050 predloge AE-ASS in ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

060

Od tega: listinjenja

Glej navodila za vrstico 060 predloge AE-ASS.

070

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Listinjenja, kot so opisana v navodilih za vrstico 060 predloge AE-ASS in ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

080

Od tega: ki jih izda sektor država

Glej navodila za vrstico 070 predloge AE-ASS.

090

Od tega: ki jih izdajo finančne družbe

Glej navodila za vrstico 080 predloge AE-ASS.

100

Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

Glej navodila za vrstico 090 predloge AE-ASS.

110

Centralne banke in sektor država

Krediti in druga finančna sredstva za centralne banke ali sektor države, razen kreditov na odpoklic.

120

Finančne družbe

Krediti in druga finančna sredstva za finančne družbe, razen kreditov na odpoklic.

130

Nefinančne družbe

Krediti in druga finančna sredstva za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.

140

Od tega: hipotekarni krediti

Krediti in druga finančna sredstva s hipoteko za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.

150

Gospodinjstva

Krediti in druga finančna sredstva za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.

160

Od tega: hipotekarni krediti

Krediti in druga finančna sredstva s hipoteko za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.

170

Druga sredstva

Glej navodilo za vrstico 120 predloge AE-ASS.

180

Skupaj

Glej navodilo za vrstico 010 predloge AE-ASS.

6.3   Predloga: AE-ADV2. Napredna predloga za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka

6.3.1   Navodila za posamezne vrstice

| 36. | Glej točko 6.2.1, saj so navodila obeh predlog podobna. |
| --- | --- |

36.

Glej točko 6.2.1, saj so navodila obeh predlog podobna.

6.3.2   Navodila za posamezne stolpce

| Stolpci | Pravna podlaga in navodila |
| --- | --- |
| 010 | Krediti na odpoklic

  Glej navodila za vrstico 140 predloge AE-COL. |
| 020 | Lastniški instrumenti

  Glej navodila za vrstico 150 predloge AE-COL. |
| 030 | Skupaj

  Glej navodila za vrstico 160 predloge AE-COL. |
| 040 | Od tega: krite obveznice

  Glej navodila v vrstici 170 predloge AE-COL. |
| 050 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in zajema krite obveznice, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 060 | Od tega: listinjenja

  Glej navodila za vrstico 180 predloge AE-COL. |
| 070 | Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in zajema listinjenja, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije. |
| 080 | Od tega: ki jih izda sektor država

  Glej navodila za vrstico 190 predloge AE-COL. |
| 090 | Od tega: ki jih izdajo finančne družbe

  Glej navodila za vrstico 200 predloge AE-COL. |
| 100 | Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

  Glej navodila za vrstico 210 predloge AE-COL. |
| 110 | Centralne banke in sektor država

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za centralne banke ali sektor države, razen kreditov na odpoklic. |
| 120 | Finančne družbe

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za finančne družbe, razen kreditov na odpoklic. |
| 130 | Nefinančne družbe

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic. |
| 140 | Od tega: hipotekarni krediti

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva, zavarovana s hipoteko, za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic. |
| 150 | Gospodinjstva

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic. |
| 160 | Od tega: hipotekarni krediti

  Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva, zavarovana s hipoteko, za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic. |
| 170 | Druga sredstva

  Glej navodila za vrstico 230 predloge AE-COL. |
| 180 | Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen lastnih kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

  Glej navodila za vrstico 240 predloge AE-COL. |
| 190 | Skupaj

  Glej navodila za vrstici 130 in 140 predloge AE-COL.“ |

Stolpci

Pravna podlaga in navodila

010

Krediti na odpoklic

Glej navodila za vrstico 140 predloge AE-COL.

020

Lastniški instrumenti

Glej navodila za vrstico 150 predloge AE-COL.

030

Skupaj

Glej navodila za vrstico 160 predloge AE-COL.

040

Od tega: krite obveznice

Glej navodila v vrstici 170 predloge AE-COL.

050

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in zajema krite obveznice, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

060

Od tega: listinjenja

Glej navodila za vrstico 180 predloge AE-COL.

070

Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in zajema listinjenja, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.

080

Od tega: ki jih izda sektor država

Glej navodila za vrstico 190 predloge AE-COL.

090

Od tega: ki jih izdajo finančne družbe

Glej navodila za vrstico 200 predloge AE-COL.

100

Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe

Glej navodila za vrstico 210 predloge AE-COL.

110

Centralne banke in sektor država

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za centralne banke ali sektor države, razen kreditov na odpoklic.

120

Finančne družbe

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za finančne družbe, razen kreditov na odpoklic.

130

Nefinančne družbe

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.

140

Od tega: hipotekarni krediti

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva, zavarovana s hipoteko, za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.

150

Gospodinjstva

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.

160

Od tega: hipotekarni krediti

Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva, zavarovana s hipoteko, za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.

170

Druga sredstva

Glej navodila za vrstico 230 predloge AE-COL.

180

Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen lastnih kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

Glej navodila za vrstico 240 predloge AE-COL.

190

Skupaj

Glej navodila za vrstici 130 in 140 predloge AE-COL.“

---

(1)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

1

---