# Eiropas Savienības C 261/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 261 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 8. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 261

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 8. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 261/01 | Komisijas Atzinums (2015. gada 7. augusts) par Eiropas Centrālās bankas regulas projektu par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2015/C 261/01

Komisijas Atzinums (2015. gada 7. augusts) par Eiropas Centrālās bankas regulas projektu par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 261/02 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2015/C 261/03 | Komisijas Paziņojums – Riska pārvaldības spēju novērtējuma pamatnostādnes | 5 |
| 2015/C 261/04 | To trešo valstu saraksts, kuras atzītas attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām Direktīvas 2008/106/EK nolūkos (2015. gada 1. augusta dati) (
  1
  ) | 25 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2015/C 261/05 | Saistoša izziņa par tarifu | 28 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 261/02

Euro maiņas kurss

4

2015/C 261/03

Komisijas Paziņojums – Riska pārvaldības spēju novērtējuma pamatnostādnes

5

2015/C 261/04

To trešo valstu saraksts, kuras atzītas attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām Direktīvas 2008/106/EK nolūkos (2015. gada 1. augusta dati) (
  1
  )

1

25

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2015/C 261/05

Saistoša izziņa par tarifu

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 8.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 261/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2015. gada 7. augusts)

par Eiropas Centrālās bankas regulas projektu par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu

(2015/C 261/01)

1.   Ievads

Komisija 2015. gada 26. jūnijā saņēma pieprasījumu no Eiropas Centrālās bankas (ECB) sniegt atzinumu par regulas projektu par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (“ECB regulas projekts”).

Šo pieprasījumu Komisija atbalsta un atzīst, ka šajā gadījumā ECB rīkojas saskaņā ar pienākumu apspriesties ar Komisiju par ECB regulu projektiem vienmēr, kad pastāv saikne ar Komisijas statistikas prasībām, kā noteikts 5. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic ECB (1), lai nodrošinātu saskaņotību, kas vajadzīga, lai sagatavotu statistiku, kura atbilst attiecīgajām ECB un Komisijas informācijas prasībām. Laba sadarbība starp ECB un Komisiju ir izdevīga gan abām iestādēm, gan lietotājiem un respondentiem, jo tā veicina efektīvāku Eiropas statistikas sagatavošanu.

Komisija pilnībā atbalsta nepieciešamību vākt kredītu un kredītriska mikrolīmeņa datus, izmantojot saskaņotu pieeju. Priekšlikuma būtība ir skaidra un nozīmīga, un svarīga plašam ieinteresēto personu lokam un dažādiem mērķiem, tostarp monetārai politikai, makroprudenciālai politikai, banku uzraudzības uzdevumiem un kredītu tirgus analīzei.

2.   Piezīmes par tiesību akta priekšlikumu un ierosinātie grozījumi

Komisija atzīmē, ka ECB regulas projektā pienācīgi ņemta vērā Eiropas kontu sistēma (EKS 2010), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (2), ciktāl tas attiecas uz institucionālo sektoru un finanšu instrumentu definīciju.

Kā no ECB regulas projekta izrietošo statistikas datu kopu potenciālā lietotāja Komisija vēlas izteikt šādas piezīmes.

2.1.   Datu vākšanas tvērums

Ņemot vērā vērienīgo tvērumu un to, kādā mērā šie dati varētu uzlabot lēmumu pieņemšanu dažādos likumdošanas procesa posmos (pašlaik ierosināto jauno tiesību aktu ietekmes novērtējumi un tiesību aktos noteikti regulāri ex-post novērtējumi), ir svarīgi, lai Komisijai būtu pieeja gan mikrodatiem, gan apkopotiem datiem.

Komisija ierosina paplašināt datu vākšanas tvērumu, iekļaujot datus par patēriņa kredītiem, ko potenciāli izsnieguši visi aizdevēji (ne tikai monetārās finanšu iestādes) un arī pārrobežu līmenī. Tādējādi būtu iespējams novērst nepilnības esošajā kredītu statistikā. Šo datu vākšana ir ļoti svarīga, lai Komisija varētu uzraudzīt patēriņa kredītu tirgus darbības rādītājus un pildīt savas saistības saskaņā ar 27. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/48/EK (3) par patēriņa kredītlīgumiem. Patēriņa kredītu kategorijai kā apakškategorijas būtu jāietver pārtēriņi, kredītkartes, kredītlīnijas un citi patēriņa kredīti.

Turklāt, lai gūtu plašu un pilnīgu pārskatu par finanšu sektora kredītriska darījumiem un ar tiem saistītajiem kredītriskiem, faktisko pārskatu sniedzēju kategorija, tiklīdz iespējams, būtu jāpaplašina, ietverot “Citas finanšu sabiedrības, kas veic kreditēšanu”.

Visbeidzot, Komisija vēlētos atzīmēt, ka, lai samazinātu datu vākšanas izmaksas, dati iespēju robežās būtu jāiegūst no esošām datubāzēm. Piemēram, lielu daudzumu ar kredītiem nesaistītas papildu informācijas par MVU (tostarp informāciju par juridisko adresi, izmēru un darbinieku skaitu) varētu iegūt no RIAD datubāzes.

2.2.   Konkrētas piezīmes par personas datu aizsardzību

Komisija uzskata, ka ECB regulas projekts būtu jānostiprina attiecībā uz personas datu aizsardzību. Ja ECB regulas projektā paredzētie pasākumi ietver personas datu apstrādi, tie jāveic saskaņā ar ES tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) un tās valsts īstenošanas pasākumiem, kā arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5). Tāpēc Komisija ierosina ECB regulas projekta apsvērumos iekļaut atsauci uz šiem vispārēji piemērojamiem tiesību aktiem, kā arī pārstrādāt minētā projekta 13. pantu, lai iekļautu skaidru pienākumu ievērot ES tiesību aktus par personas datu aizsardzību, jo īpaši Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001, tādējādi aizstājot ierosināto 13. panta 2. punktu.

Tādējādi 13. panta 1. punktam vajadzētu būt šādam: “Šajā regulā paredzētos pasākumus veic saskaņā ar ES tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un tās valsts īstenošanas pasākumiem, kā arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.”

Komisija arī atbalsta piesardzīgāku pieeju, trešām personām piešķirot piekļuvi personas datiem. Atsaucoties uz ECB regulas projekta 18. apsvērumu, Komisija uzskata, ka nav lietderīgi atļaut kredītu datubāzēm, kas nav centrālie kredītreģistri, atkārtoti izmantot datus bez turpmākas norādes par šādām trešām personām, jo īpaši, nesaņemot piekrišanu no darījuma partneriem. Tāpēc Komisija ierosina 18. apsvērumā svītrot vārdus “un citiem valsts sektora iestāžu izveidotajiem attiecīgajiem kredītu datu kopumiem”. Tāpat Komisija ierosina ECB regulas projekta 11. panta 1. punktā svītrot vārdus “un nodrošina trešo personu piekļuvi šiem datiem”. Turklāt 11. panta 3. punkts būtu jāgroza, lai iekļautu ne tikai juridiskas personas, bet arī fiziskas personas.

2.3.   Citas piezīmes

Komisija uzskata, ka atbildības aspekti saistībā ar savāktajiem datiem varētu būt labāk izskaidroti. Piemēram, nav skaidrs, kurš ir atbildīgs par minēto drošo kanālu attīstīšanu un uzturēšanu, un vai nepieciešamā infrastruktūra jau pastāv. Turklāt nav pilnībā skaidrs, vai dati (par mājsaimniecībām) tiks anonimizēti avota līmenī, centrālās datubāzes līmenī pirms datu uzglabāšanas AnaCredit datubāzē, vai iegūstot datus atgriezeniskajai saitei.

Ja tiek izveidotas informācijas atgriezeniskās saites, valsts un privātajiem kredītu izsniedzējiem būtu jāpiemēro tāda pati pieeja. Šāda procedūra neļaus iespējamai tirgus kropļojošai ietekmei, piemēram, stiprināt valsts centrālo reģistru ar datiem, kas nav pieejami privātiem konkurējošiem kredītinformācijas pakalpojumu sniedzējiem.

Komisija piekrīt viedoklim, ka informācijas atgriezeniskajai saitei ir jābūt pietiekami elastīgai. Tomēr pārāk liela valsts brīvība šajā jautājumā var izraisīt konkurences kropļojumus visā ES un tādējādi kaitēt esošajai informācijas ekosistēmai. Lai to nepieļautu, varētu būt nepieciešams centralizēti izstrādāt noteikumus par atgriezeniskajām saitēm. No ECB regulas projekta nav skaidrs, vai dalībvalstis drīkst piemērot zemākus sliekšņus un vai to uzskata par ieteicamu. Kopumā AnaCredit mērķus varētu labāk definēt. Pašlaik potenciālo mērķu kopums ir ļoti plašs. Informācijas pieejamības līmenis (piemēram, anonimizēta, precīza, apkopota utt.) būtu jāpadara skaidrs attiecībā uz katru lietotāju kategoriju.

Būtu jāpievieno atsauces uz izmaksu un ieguvumu analīzi. Šādas atsauces palielinātu priekšlikuma ticamību un tā ietekmi padarītu līdzsvarotāku.

3.   Secinājumi

Komisija atbalsta ECB regulas projektu, jo tā rezultātā mikrolīmenī kļūtu pieejami dati par kredītiem un kredītrisku, kas ir ļoti svarīgi ieinteresētajām personām un pašai Komisijai.

Tomēr Komisija uzskata, ka būtu jāatrisina iepriekš minētie jautājumi.

Briselē, 2015. gada 7. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Marianne THYSSEN

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.

3

(4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

4

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

5

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 8.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 261/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 261/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 7. augusts

(2015/C 261/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0941 |
| JPY | Japānas jena | 136,43 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4620 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,70510 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5744 |
| CHF | Šveices franks | 1,0738 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0410 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,024 |
| HUF | Ungārijas forints | 310,35 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1853 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4115 |
| TRY | Turcijas lira | 3,0512 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4809 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4313 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4811 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6647 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5136 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 272,46 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,8948 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,7940 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5515 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 809,32 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2960 |
| PHP | Filipīnu peso | 50,040 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,2133 |
| THB | Taizemes bāts | 38,460 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,8579 |
| MXN | Meksikas peso | 17,8180 |
| INR | Indijas rūpija | 69,8200 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0941

JPY

Japānas jena

136,43

DKK

Dānijas krona

7,4620

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,70510

SEK

Zviedrijas krona

9,5744

CHF

Šveices franks

1,0738

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0410

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,024

HUF

Ungārijas forints

310,35

PLN

Polijas zlots

4,1853

RON

Rumānijas leja

4,4115

TRY

Turcijas lira

3,0512

AUD

Austrālijas dolārs

1,4809

CAD

Kanādas dolārs

1,4313

HKD

Hongkongas dolārs

8,4811

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6647

SGD

Singapūras dolārs

1,5136

KRW

Dienvidkorejas vona

1 272,46

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,8948

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,7940

HRK

Horvātijas kuna

7,5515

IDR

Indonēzijas rūpija

14 809,32

MYR

Malaizijas ringits

4,2960

PHP

Filipīnu peso

50,040

RUB

Krievijas rublis

70,2133

THB

Taizemes bāts

38,460

BRL

Brazīlijas reāls

3,8579

MXN

Meksikas peso

17,8180

INR

Indijas rūpija

69,8200

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 8.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 261/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 261/5

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Riska pārvaldības spēju novērtējuma pamatnostādnes

(2015/C 261/03)

Saturs

| 1. | Ievads | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Darbības joma un mērķi | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Pamatnostādņu darbības joma | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mērķi | 6 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Metodoloģija | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Dalībnieki un termiņi | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Process | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Riska novērtējums | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Riska pārvaldības plānošana | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Pamatnostādņu nozīme | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | Novērtējuma saturs | 8 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Riska novērtējums | 8 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Riska pārvaldības plānošana | 11 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | Kopsavilkums | 18 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Atsauču un attiecīgo dokumentu saraksts | 23 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   IEVADS

Ņemot vērā to, ka pēdējos gados galvenokārt klimata pārmaiņu dēļ būtiski pieaudzis dabas un cilvēku izraisītu katastrofu skaits un to smagums, kā arī paredzot, ka katastrofas nākotnē būs vēl ekstremālākas un sarežģītākas un tām būs plašas ilgtermiņa sekas, katastrofu novēršanai ir ārkārtīgi svarīga nozīme, lai sasniegtu labāku aizsardzības līmeni un noturību pret katastrofām. Ir vajadzīga turpmāka darbība un integrēta pieeja katastrofu riska pārvaldībai, kurā savstarpēji savienotas darbības riska novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā.

Saskaņā ar Lēmumu par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (“Lēmums”) (1), kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, dalībvalstis vienojas veikt vairākas katastrofu novēršanas darbības, tajā skaitā dalīties ar “riska pārvaldības spēju izvērtējumu valsts vai attiecīgā vietējā līmenī ik pēc trim gadiem pēc tam, kad galīgā versijā ir izstrādātas attiecīgās pamatnostādnes” (2). Lēmumā noteikts, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm izstrādā pamatnostādnes “par minēto izvērtējumu saturu, metodoloģiju un struktūru.” (3)

Tādēļ šīs pamatnostādnes ir izstrādātas kopā ar dalībvalstu ekspertiem, pamatojoties uz jauno Lēmumu un ņemot vērā dalībvalstu esošās labās prakses, kā arī neseno pieredzi valstu riska novērtējumu izstrādē (4). Šajās pamatnostādnēs izmantoti arī 2014. gada jūlijā Itālijas Padomes prezidentūras organizētā semināra atzinumi un turpmākie Padomes secinājumi par riska pārvaldības spēju novērtējumu (“Padomes secinājumi”), kas pieņemti 2014. gada oktobrī (5). Turklāt šajās pamatnostādnēs izmantotas arī Komisijas pamatnostādnes par valsts riska novērtējumiem katastrofu pārvarēšanas jomā (“Riska novērtējuma pamatnostādnes”) (6).

Šo pamatnostādņu mērķis ir sniegt dalībvalstīm nesaistošu, visaptverošu un elastīgu metodoloģiju, kas palīdzēs tām veikt savu riska pārvaldības spēju pašnovērtējumu.

Šīs pamatnostādnes var pārskatīt, ņemot vērā praktiskās īstenošanas pieredzi dalībvalstīs.

2.   DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶI

2.1.   Pamatnostādņu darbības joma

Riska pārvaldības spējas Lēmumā definētas kā “dalībvalsts vai tās reģionu spējas līdz līmeņiem, kas ir pieņemami minētajā dalībvalstī, samazināt riskus (katastrofas sekas un iespējamību), kuri ir konstatēti tās riska novērtējumos, pielāgoties tiem vai mīkstināt tos”.

Katra dalībvalsts varēs izlemt, kādi līmeņi ir pieļaujami konkrētajā kontekstā un attiecībā uz atšķirīgiem riskiem. Lēmumā paredzēta šāda elastīga pieeja, lai piemērotos dažādiem apstākļiem dažādās dalībvalstīs. Tomēr tas, kādi līmeņi ir pieļaujami, parasti ir netieši ietverts jebkurā spēju novērtējumā. Ar laiku, balstoties uz pieredzi, šī izvēle var tikt precīzāk paskaidrota valstu novērtējumos. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) nesen ieteica, ka metodēm jābūt definētām tā, lai, nosakot pieļaujamos riska līmeņus, atbalstītu visu ieinteresēto personu līmeņus, un lai šīs metodes un rezultātus varētu pārskatāmi publicēt, lai paaugstinātu informētības līmeni visās ieinteresēto personu grupās (7).

Lēmumā precizēts, ka riska pārvaldības spējas izvērtē attiecībā uz dalībvalsts tehniskām, finansiālām un administratīvām spējām valsts vai vietējā līmenī veikt pienācīgus: a) riska novērtējumus; b) riska pārvaldības plānošanu attiecībā uz novēršanu un sagatavotību; un c) riska novēršanas un sagatavotības pasākumus. Riska pārvaldības spēju novērtējums tādējādi aptver visu riska pārvaldības ciklu.

Dalībvalstis var izvērtēt riska pārvaldības spējas attiecībā uz atsevišķiem riskiem vai izvērtēt kopējās riska pārvaldības spējas, izmantojot dažādus riskus aptverošu pieeju. Šajās pamatnostādnēs ieteikts ietvert gan dabas, gan cilvēka izraisītas katastrofas, kā tas noteikts Lēmuma par Savienības civilās aizsardzības mehānismu 1. panta 2. punktā.

2.2.   Mērķi

Šo pamatnostādņu mērķi ir šādi:

| 1) | atbalstīt dalībvalstu iestādes, lai turpinātu paaugstināt informētību par to katastrofu pārvarēšanas sistēmu stiprajām un iespējami vājajām pusēm, apzināt labās prakses un uzsākt uzlabošanas procesu; |
| --- | --- |

1)

atbalstīt dalībvalstu iestādes, lai turpinātu paaugstināt informētību par to katastrofu pārvarēšanas sistēmu stiprajām un iespējami vājajām pusēm, apzināt labās prakses un uzsākt uzlabošanas procesu;

| 2) | sekmēt uz zināšanām un pierādījumiem balstītu katastrofu pārvarēšanas politiku un prakses izstrādi un apmaiņu starp attiecīgajiem administratīvajiem līmeņiem dalībvalstīs un starp dažādām nozarēm un atšķirīgām, bet saistītām politikas nozarēm; |
| --- | --- |

2)

sekmēt uz zināšanām un pierādījumiem balstītu katastrofu pārvarēšanas politiku un prakses izstrādi un apmaiņu starp attiecīgajiem administratīvajiem līmeņiem dalībvalstīs un starp dažādām nozarēm un atšķirīgām, bet saistītām politikas nozarēm;

| 3) | atvieglot sadarbību centienos pārvaldīt riskus starp dalībvalstīm Savienības civilās aizsardzības mehānisma un citu atbilstošu katastrofu pārvarēšanas sistēmu ietvaros. |
| --- | --- |

3)

atvieglot sadarbību centienos pārvaldīt riskus starp dalībvalstīm Savienības civilās aizsardzības mehānisma un citu atbilstošu katastrofu pārvarēšanas sistēmu ietvaros.

Kā noteikts Lēmumā, Komisija dažādi atbalstīs dalībvalstis šo mērķu sasniegšanā, tajā skaitā sekmējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz riska pārvaldības spējām un to novērtējumu (8).

3.   METODOLOĢIJA

3.1.   Dalībnieki un termiņi

Dalībvalstu un citu valstu pieredze liecina par priekšrocībām, ja valsts riska pārvaldības spēju novērtējumu koordinē viena iestāde. Jo īpaši koordinācijas iestādes iecelšana, lai veicinātu novērtējuma izstrādi, var palīdzēt nodrošināt saskaņotu metodoloģiju un veicināt apmaiņu ar labu praksi. Tajā pašā laikā par novērtējuma līmeni – vai nu valsts, vai attiecīgā vietējā līmenī – lems katra dalībvalsts, pamatojoties uz savu pārvaldības sistēmu.

Dalībvalstis ir apņēmušās veikt šo novērtējumu ik pēc trim gadiem, un pirmais novērtējums jāveic trīs gadus pēc tam, kad galīgā versijā ir izstrādātas attiecīgās pamatnostādnes. Regulāra novērtējumu veikšana ir svarīga, lai nodrošinātu nepārtrauktus riska pārvaldības spēju uzlabojumus, tostarp apzinot vajadzības un nodrošinot attiecīgo pasākumu īstenošanu.

3.2.   Process

Riska pārvaldības spēju novērtējums aptver visu riska pārvaldības ciklu, t. i., riska novērtējumu, riska pārvaldības plānošanu attiecībā uz novēršanu un sagatavotību, kā arī riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanu.

3.2.1.   Riska novērtējums

Veicot riska novērtējumu, ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jācenšas panākt kopīgu izpratni par riskiem, ar kuriem jāsaskaras, un to relatīvo prioritāti. Gan riska pārvaldības plānošanas, gan arī secīgo risku novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanas pamatā ir riska novērtējumā identificētie, novērtētie un par prioritāriem atzītie riski (9). Kā ieteikts riska novērtējuma pamatnostādnēs, dalībvalstīm, kuras veic savus valsts riska novērtējumus pirmo reizi, procesā būtu jākoncentrējas uz svarīgākajiem riska scenārijiem (10).

3.2.2.   Riska pārvaldības plānošana

Riska pārvaldības plānošanu var veikt attiecībā uz katru atsevišķu risku, vai izmantojot integrētu starpnozaru pieeju, vai pat pieeju, kur ņem vērā daudzus riskus. Plānošanas laikā konkrētais mērķis ir noteikt, kā, īstenojot atsevišķus novēršanas un sagatavotības pasākumus, ietekmes un iespējamības ziņā var mazināt vai pielāgot katru risku (11). Plānošanā būtu arī jānorāda vajadzīgie resursi un laika grafiks, un attiecīgi jāsadala pienākumi.

Atbilstīgie pasākumi vispirms ir jāidentificē, jānosaka to prioritārā pakāpe un pēc tam jāatlasa lēmumu pieņemšanas procesā, kurā pienācīgi iesaistītas visas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu labu izpratni par pasākumiem, to nepieciešamību un to prioritāti, tādējādi nodrošinot plašu atbalstu. Pirmās norādes par metodoloģiju, kā identificēt šādus pasākumus un noteikt to prioritāro kārtību, ir iekļautas riska novērtējuma pamatnostādņu sadaļā “Riska novērtējums” (12). Citi paraugi, ko dalībvalstis var izmantot, ir Jaunzēlandes Civilās aizsardzības un ārkārtas situāciju pārvaldības ministrijas izstrādātais Civilās aizsardzības ārkārtas situāciju pārvaldības (CDEM) spēju novērtējuma rīks (13), Nīderlandes Valsts drošības un drošuma stratēģija vai Francijas Direction de la Défense et de la Sécurité Civile (ORSEC) (14) – Organisation de la Réponse de Sécurité Civile. Pilnīgāks labo prakšu saraksts ir pieejams ES platformā Climate-Adapt
   (15). Labo prakšu un paraugu saraksta paplašināšana laika gaitā varētu veicināt novērtēšanas procesu.

Riska pārvaldības plānošanas metodoloģija valsts vai vietējā līmenī būs jāpielāgo dalībvalstu vajadzībām un pārvaldības struktūrām. Tā var ietvert riska pārvaldības plānu attiecībā uz katru vai visiem apvienotajiem riskiem, kur galvenie riski iedalīti izpildāmās darbībās, t. i., novēršanas un sagatavotības pasākumos, lai samazinātu vai pielāgotu identificētos riskus līdz pieļaujamam līmenim. Tā var ietvert arī dažādu pasākumu salīdzinājumu attiecībā uz to neto pozitīvo ietekmi un to īstenošanas izmaksām.

Ir svarīgi, lai plānošanas procesā tiktu identificēti un atlasīti piemēroti un konkrēti novēršanas un sagatavotības pasākumi, kurus var īstenot. Tajā var izmantot riska novērtējuma rezultātus.

3.2.3.   Riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana

Saskaņā ar riska pārvaldības spēju novērtējuma trešo dimensiju dalībvalstīm būtu jāizvērtē savas spējas īstenot pasākumus, kas identificēti riska pārvaldības plānošanā. Īstenošana ietver pienākumu un resursu sadalījumu, pārraudzības pienākumus, kā arī novērtējumu un pieredzes gūšanas procesu.

3.3.   Pamatnostādņu nozīme

Šajās pamatnostādnēs ierosināta novērtējuma metodoloģija, kas nav visaptveroša un kas jāpieskaņo katras dalībvalsts vajadzībām. Tās būtu jāuztver kā kopīgs sākumpunkts, un tām vajadzētu radīt kopīgu izpratni par elementiem, kas būtu jāiekļauj valsts riska pārvaldības spēju novērtējumā.

Riska pārvaldības spēju novērtējums būtu jāsāk ar katastrofu riska pārvaldības cikla detalizētu (kvalitatīvu un vajadzības gadījumā kvantitatīvu) aprakstu. 4. sadaļā iekļautie jautājumi ir izstrādāti, lai palīdzētu dalībvalstu valsts vai vietējā līmeņa organizācijām novērtēt savas riska pārvaldības spējas, pamatojoties uz administratīvo, tehnisko un finanšu spēju kritēriju kopumu. Atbildot uz šiem galvenajiem jautājumiem, ir svarīgi kvalitatīvā un cik vien iespējams arī kvantitatīvā nozīmē izvērtēt situāciju, lai noteiktu, kādas vajadzības ir identificētas un kādi pasākumi ir veikti vai būtu jāveic.

Ir svarīgi novērtēt ne tikai vispārējās administratīvās, tehniskās un finanšu spējas, lai adekvāti novērtētu katastrofu pārvaldības cikla trīs dimensijas, bet novērtēt spējas arī, ņemot vērā prioritārā kārtībā sarindotos riskus (tajā skaitā riskus, kas identificēti valsts riska novērtēšanas procesā), lai panāktu konkrēto risku pārvaldības reālistisku novērtējumu.

Riska pārvaldības spēju novērtējumu var apkopot, izmantojot 5. sadaļā sniegto veidni, kas izstrādāta, lai sniegtu īsu pārskatu par katastrofu riska pārvaldības spēju pašnovērtējumu.

4.   NOVĒRTĒJUMA SATURS

Saskaņā ar Lēmumu valsts un/vai atbilstošā vietējā līmenī veiktā novērtējumā būtu jāiekļauj trīs sadaļas – riska novērtējums, riska pārvaldības plānošana, kā arī riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana. Katrā sadaļā būtu jāvērš uzmanība uz virkni elementu, kas saistīti ar administratīvām, tehniskām un finanšu spējām, piemēram, regulējums, koordinācija, zinātība, ieinteresētās personas, informācija un komunikācija, metodoloģija, infrastruktūra, aprīkojums un finansēšana.

4.1.   Riska novērtējums

Šajā sadaļā ietverti jautājumi, kas attiecas uz administratīvajām, tehniskajām un finanšu spējām veikt riska novērtējumu.

Attiecībā uz administratīvo spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz attiecīga regulējuma esamību, kompetenču un atbildības sadali, nepieciešamās zinātības esamību, ārējo ieinteresēto personu iesaistes pakāpi un komunikāciju.

Attiecībā uz tehnisko spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz atbilstošās metodoloģijas un infrastruktūras izmantošanas novērtēšanu. Veicot visaptverošu riska novērtējumu, vajadzības gadījumā tajā varētu ietvert arī riska pārrobežu un starpnozaru aspektus, kā arī ietekmi uz infrastruktūru.

Attiecībā uz finansiālo spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz finanšu resursu pieejamības novērtēšanu.

Pietiekami detalizētās atbildēs uz katru jautājumu būtu iekļauti skaidrojumi par to, kā un kad riska novērtējumi tiek veikti, kā arī atbilstoši un pieejami dati, skaitļi un atsauces.

Regulējums

Riska novērtējumam vajadzētu būt definētam, un tam būtu jābūt daļai no vispārēja regulējuma.

| 1. jautājums. Vai riska novērtējums iekļaujas vispārējā regulējumā?

  Paskaidrojums. Precizēt, vai šis regulējums ir juridisks vai procesuāls, un vai tas ir noteikts valsts un/vai attiecīgā vietējā līmenī. |
| --- |

1. jautājums. Vai riska novērtējums iekļaujas vispārējā regulējumā?

Paskaidrojums. Precizēt, vai šis regulējums ir juridisks vai procesuāls, un vai tas ir noteikts valsts un/vai attiecīgā vietējā līmenī.

Koordinācija

Riska pārvaldības struktūra paredz skaidru atbildību visām organizācijām, kas iesaistītas riska novērtēšanā, lai izvairītos no pārklāšanās vai neatbilstībām starp atbildību un spējām.

| 2. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novērtējumā, ir piešķirti skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, pamatojoties uz kādiem principiem tiek dalīti riska novērtējuma pienākumi pārvaldes ietvaros, norādīt, vai attiecīgo procedūru principi ir dokumentēti rakstiski (piemēram, juridiskos tekstos), kā arī – ja pastāv pienākumu pārklāšanās vai īpašas vajadzības, kā tās tiek risinātas. |
| --- |

2. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novērtējumā, ir piešķirti skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

Paskaidrojums. Aprakstīt, pamatojoties uz kādiem principiem tiek dalīti riska novērtējuma pienākumi pārvaldes ietvaros, norādīt, vai attiecīgo procedūru principi ir dokumentēti rakstiski (piemēram, juridiskos tekstos), kā arī – ja pastāv pienākumu pārklāšanās vai īpašas vajadzības, kā tās tiek risinātas.

| 3. jautājums. Vai atbildība par konkrētu risku novērtēšanu ir noteikta vispiemērotākajām organizācijām?

  Paskaidrojums. Aprakstīt procesu, kā atbilstošās organizācijas ir iesaistītas riska novērtējumā, un to, kā tiek nodrošināts pienākums risināt konkrētus riskus pēc riska novērtējuma veikšanas. |
| --- |

3. jautājums. Vai atbildība par konkrētu risku novērtēšanu ir noteikta vispiemērotākajām organizācijām?

Paskaidrojums. Aprakstīt procesu, kā atbilstošās organizācijas ir iesaistītas riska novērtējumā, un to, kā tiek nodrošināts pienākums risināt konkrētus riskus pēc riska novērtējuma veikšanas.

| 4. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku starpnozaru dimensija?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kuri novērtētie riski ietver starpnozaru un vairāku apvienotu risku dimensiju, un kādā mērā tas ir ņemts vērā, nosakot riska scenāriju. Vajadzības gadījumā aprakstīt savu sadarbību ar citām valsts un/vai attiecīgām vietējām iestādēm, veicot šos riska novērtējumus. |
| --- |

4. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku starpnozaru dimensija?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kuri novērtētie riski ietver starpnozaru un vairāku apvienotu risku dimensiju, un kādā mērā tas ir ņemts vērā, nosakot riska scenāriju. Vajadzības gadījumā aprakstīt savu sadarbību ar citām valsts un/vai attiecīgām vietējām iestādēm, veicot šos riska novērtējumus.

Zinātība

Ekspertiem, kas veic riska novērtējumu, vajadzētu būt nepieciešamajām spējām, tiem būtu jāpiešķir atbilstoši uzdevumi un jāsaņem atbilstoša apmācība riska novērtējuma veikšanai.

| 5. jautājums. Vai pienākumu sadale risku novērtējuma veikšanai tiek regulāri pārskatīta?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kādas organizācijas vai dienesti piedalās riska novērtējuma veikšanā, kā tos nosaka/izvēlas, kādas kompetences tiek ņemtas vērā, piešķirot pienākumus. |
| --- |

5. jautājums. Vai pienākumu sadale risku novērtējuma veikšanai tiek regulāri pārskatīta?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kādas organizācijas vai dienesti piedalās riska novērtējuma veikšanā, kā tos nosaka/izvēlas, kādas kompetences tiek ņemtas vērā, piešķirot pienākumus.

| 6. jautājums. Vai par riska novērtējuma(-u) veikšanu atbildīgie eksperti ir pietiekami informēti, apmācīti un pieredzējuši risku novērtēšanā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kāda veida mācības ir pieejamas ekspertiem, ekspertu pieredzes līmeni, kā arī to, kāda tehniskā zinātība un rīki tiek izmantoti un uzskatīti par vajadzīgiem riska novērtējuma veikšanā. |
| --- |

6. jautājums. Vai par riska novērtējuma(-u) veikšanu atbildīgie eksperti ir pietiekami informēti, apmācīti un pieredzējuši risku novērtēšanā?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kāda veida mācības ir pieejamas ekspertiem, ekspertu pieredzes līmeni, kā arī to, kāda tehniskā zinātība un rīki tiek izmantoti un uzskatīti par vajadzīgiem riska novērtējuma veikšanā.

Citas ieinteresētās personas

Spēja novērtēt risku arvien vairāk ir atkarīga no dažādu publisku un privātu ieinteresēto personu iesaistīšanās. Organizācijas, kas veic riska novērtējumus, var sadarboties ar dažādām ieinteresētajām personām, tostarp privāto sektoru, akadēmiskajām aprindām un citām valsts iestādēm, kuras nav tieši iesaistītas vērtēšanas procesā.

| 7. jautājums. Vai riska novērtēšanas procesā ir iesaistītas attiecīgas ieinteresētās personas?

  Paskaidrojums. Aprakstīt riska novērtēšanas procesā iesaistīto attiecīgo ieinteresēto personu loku. Tas var ietvert akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, privāto sektoru, kā arī valsts pārvaldes iestādes, kas nesniedz tiešu ieguldījumu novērtēšanas procesā, tostarp no citām dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām. Dalībvalstis varētu uzsvērt jebkādas gūtās atziņas, ar kurām varētu dalīties. |
| --- |

7. jautājums. Vai riska novērtēšanas procesā ir iesaistītas attiecīgas ieinteresētās personas?

Paskaidrojums. Aprakstīt riska novērtēšanas procesā iesaistīto attiecīgo ieinteresēto personu loku. Tas var ietvert akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, privāto sektoru, kā arī valsts pārvaldes iestādes, kas nesniedz tiešu ieguldījumu novērtēšanas procesā, tostarp no citām dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām. Dalībvalstis varētu uzsvērt jebkādas gūtās atziņas, ar kurām varētu dalīties.

Informācija un komunikācija

Riska novērtēšanai ir vajadzīgas efektīvas informācijas un sakaru sistēmas. Saprast, kādas administratīvās spējas vajadzīgas, lai paziņotu riska novērtējuma rezultātus un to saistību ar vispārēju riska paziņošanas stratēģiju, var palīdzēt uzlabot apmaiņu ar informāciju, datiem, kā arī saziņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| 8. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai sabiedrībai paziņotu riska novērtējuma rezultātus?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek organizēta saziņa ar iedzīvotājiem riska novērtējuma rezultātu paziņošanai. |
| --- |

8. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai sabiedrībai paziņotu riska novērtējuma rezultātus?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek organizēta saziņa ar iedzīvotājiem riska novērtējuma rezultātu paziņošanai.

| 9. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai iekšēji paziņotu riska novērtējuma rezultātus, tajā skaitā rīcības scenārijus, gūtās atziņas utt.?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek organizēta informācijas plūsma starp dažādām valsts iestādēm un dažādiem pārvaldes līmeņiem. |
| --- |

9. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai iekšēji paziņotu riska novērtējuma rezultātus, tajā skaitā rīcības scenārijus, gūtās atziņas utt.?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek organizēta informācijas plūsma starp dažādām valsts iestādēm un dažādiem pārvaldes līmeņiem.

| 10. jautājums. Vai riska novērtējuma rezultāti ir iekļauti riska paziņošanas stratēģijā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā riska novērtējuma rezultātu izplatīšana, kas pieejama sabiedrībai, ir iekļauta valsts un/vai vietēja mēroga riska paziņošanas stratēģijā. |
| --- |

10. jautājums. Vai riska novērtējuma rezultāti ir iekļauti riska paziņošanas stratēģijā?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā riska novērtējuma rezultātu izplatīšana, kas pieejama sabiedrībai, ir iekļauta valsts un/vai vietēja mēroga riska paziņošanas stratēģijā.

Metodoloģija

| 11. jautājums. Vai valsts vai vietējā mēroga organizācija ir izstrādājusi riska novērtējuma metodoloģiju? Vai šī metodoloģija ir noteikta vai publicēta, un kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi?

  Paskaidrojums. Aprakstīt valsts vai vietējā mēroga pieeju riska novērtējumam (risku pēc riska, scenārijus, vispārējus reālās dzīves piemērus), aprakstīt metodoloģiju, ko izmanto, lai analizētu iespējamo ietekmi, varbūtību aprēķināšanas metodoloģiju, apsvērumus vai metodoloģiju risku prioritārās kārtības noteikšanai vai to izslēgšanai, aprakstīt, vai riska novērtējumus pārskata un kādā laika posmā, vai metodoloģija ir apkopota dokumentā, vai riska novērtējuma metodoloģija tiek kādam atklāta un kam, kā arī vai jebkāda riska novērtējumā iekļauta informācija ir pieejama sabiedrībai. |
| --- |

11. jautājums. Vai valsts vai vietējā mēroga organizācija ir izstrādājusi riska novērtējuma metodoloģiju? Vai šī metodoloģija ir noteikta vai publicēta, un kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi?

Paskaidrojums. Aprakstīt valsts vai vietējā mēroga pieeju riska novērtējumam (risku pēc riska, scenārijus, vispārējus reālās dzīves piemērus), aprakstīt metodoloģiju, ko izmanto, lai analizētu iespējamo ietekmi, varbūtību aprēķināšanas metodoloģiju, apsvērumus vai metodoloģiju risku prioritārās kārtības noteikšanai vai to izslēgšanai, aprakstīt, vai riska novērtējumus pārskata un kādā laika posmā, vai metodoloģija ir apkopota dokumentā, vai riska novērtējuma metodoloģija tiek kādam atklāta un kam, kā arī vai jebkāda riska novērtējumā iekļauta informācija ir pieejama sabiedrībai.

| 12. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku pārrobežu dimensija?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kuros no novērtētajiem riskiem ietverta pārrobežu dimensija, kā arī apjomu, kādā šī pārrobežu dimensija ir iekļauta riska novērtējumā (piemēram, rīcības scenāriju izstrāde). Vajadzības gadījumā dalībvalstis varētu aprakstīt savu sadarbību ar citām dalībvalstīm, veicot riska novērtējumus ar pārrobežu dimensiju. |
| --- |

12. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku pārrobežu dimensija?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kuros no novērtētajiem riskiem ietverta pārrobežu dimensija, kā arī apjomu, kādā šī pārrobežu dimensija ir iekļauta riska novērtējumā (piemēram, rīcības scenāriju izstrāde). Vajadzības gadījumā dalībvalstis varētu aprakstīt savu sadarbību ar citām dalībvalstīm, veicot riska novērtējumus ar pārrobežu dimensiju.

| 13. jautājums. Vai riska novērtējumā ir aplūkota infrastruktūra?

  Paskaidrojums. Apzināt, kāda veida kritiskā (valsts un Eiropas līmenī) infrastruktūra ir aplūkota, izstrādājot rīcības scenārijus un risku novērtējumu. Šī infrastruktūra cita starpā var ietvert autoceļus, ēkas, dambjus, sliedes, tiltus, satelītus, pazemes sistēmas, kabeļus, slimnīcas un patvēruma telpas. |
| --- |

13. jautājums. Vai riska novērtējumā ir aplūkota infrastruktūra?

Paskaidrojums. Apzināt, kāda veida kritiskā (valsts un Eiropas līmenī) infrastruktūra ir aplūkota, izstrādājot rīcības scenārijus un risku novērtējumu. Šī infrastruktūra cita starpā var ietvert autoceļus, ēkas, dambjus, sliedes, tiltus, satelītus, pazemes sistēmas, kabeļus, slimnīcas un patvēruma telpas.

Informācijas un sakaru tehnoloģija

| 14. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša IKT infrastruktūra, lai veiktu riska novērtējumus?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kāda veida infrastruktūra ir pieejama riska novērtējumu veikšanai (tā var ietvert IKT instrumentus, satelītus u. c.). Dalībvalstis varētu raksturot uzsākto pētniecību jaunas IKT infrastruktūras izstrādei, ko varētu izmantot risku novērtēšanā. Ja infrastruktūra ir kopīga ar citām valstīm, dalībvalstis varētu arī aprakstīt, kāda veida sadarbība notiek (piemēram, satelītattēlu izmantošana). |
| --- |

14. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša IKT infrastruktūra, lai veiktu riska novērtējumus?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kāda veida infrastruktūra ir pieejama riska novērtējumu veikšanai (tā var ietvert IKT instrumentus, satelītus u. c.). Dalībvalstis varētu raksturot uzsākto pētniecību jaunas IKT infrastruktūras izstrādei, ko varētu izmantot risku novērtēšanā. Ja infrastruktūra ir kopīga ar citām valstīm, dalībvalstis varētu arī aprakstīt, kāda veida sadarbība notiek (piemēram, satelītattēlu izmantošana).

| 15. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša informācija un dati (tostarp vēsturiski dati), lai veiktu riska novērtējumus?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kādi informācijas avoti un dati tiek izmantoti un vai pastāv datu bāzes, lai veiktu riska novērtējumus. Dalībvalstis varētu aprakstīt jaunākās darbības datu un informācijas vākšanas uzlabošanai. |
| --- |

15. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša informācija un dati (tostarp vēsturiski dati), lai veiktu riska novērtējumus?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kādi informācijas avoti un dati tiek izmantoti un vai pastāv datu bāzes, lai veiktu riska novērtējumus. Dalībvalstis varētu aprakstīt jaunākās darbības datu un informācijas vākšanas uzlabošanai.

Finansējums

Finansējums aptver līdzekļu vispārējo identificēšanu, novērtēšanu un rezervēšanu, lai veiktu un atjauninātu riska novērtējumu.

| 16. jautājums. Vai ir pieejami atbilstoši finanšu resursi, lai veiktu un atjauninātu riska novērtējumu?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai ir pieejami finanšu resursi riska novērtējumu izstrādei un esošo novērtējumu atjaunināšanai. |
| --- |

16. jautājums. Vai ir pieejami atbilstoši finanšu resursi, lai veiktu un atjauninātu riska novērtējumu?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai ir pieejami finanšu resursi riska novērtējumu izstrādei un esošo novērtējumu atjaunināšanai.

4.2.   Riska pārvaldības plānošana

Šajā sadaļā ietverti jautājumi, kas attiecas uz administratīvajām, tehniskajām un finansiālajām spējām veikt riska pārvaldības plānošanu.

Attiecībā uz administratīvo spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz procesa koordināciju, nepieciešamās zinātības esamību, attiecīgās metodoloģijas esamību, ārējo ieinteresēto personu iesaistes pakāpi un komunikāciju.

Attiecībā uz tehnisko spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz atbilstošā aprīkojuma izmantošanas novērtēšanu.

Attiecībā uz finansiālo spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz finanšu resursu pieejamības novērtēšanu.

Pietiekami detalizētās atbildēs uz katru jautājumu vajadzētu iekļaut skaidrojumus par to, kas ir izdarīts, kā tas ir izdarīts, kad tas tika darīts, kā arī atbilstošus un pieejamus datus, skaitļus un atsauces.

Koordinācija

Riska pārvaldības struktūra paredz skaidru atbildību visiem, kas iesaistīti riska pārvaldības plānošanā, lai izvairītos no pārklāšanās vai neatbilstībām starp atbildību un spējām.

| 17. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, pamatojoties uz kādiem principiem tiek dalīti plānošanas procesa pienākumi pārvaldes ietvaros, norādīt, vai šie principi un attiecīgās procedūras ir dokumentētas rakstiski (piemēram, juridiskos tekstos), kā arī – ja pastāv pienākumu pārklāšanās vai īpašas vajadzības, kā tās tiek risinātas, un vai ir ņemta vērā starpnozaru dimensija. |
| --- |

17. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

Paskaidrojums. Aprakstīt, pamatojoties uz kādiem principiem tiek dalīti plānošanas procesa pienākumi pārvaldes ietvaros, norādīt, vai šie principi un attiecīgās procedūras ir dokumentētas rakstiski (piemēram, juridiskos tekstos), kā arī – ja pastāv pienākumu pārklāšanās vai īpašas vajadzības, kā tās tiek risinātas, un vai ir ņemta vērā starpnozaru dimensija.

| 18. jautājums. Vai ir nodrošināti un tiek regulāri novērtēti pienākumi plānot rīcību īpašu risku gadījumā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek nodrošināts pienākums plānot rīcību īpašu risku gadījumā, kā arī vai pastāv procedūra, lai novērtētu pienākumu sadalījumu attiecībā uz konkrētiem riskiem. |
| --- |

18. jautājums. Vai ir nodrošināti un tiek regulāri novērtēti pienākumi plānot rīcību īpašu risku gadījumā?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek nodrošināts pienākums plānot rīcību īpašu risku gadījumā, kā arī vai pastāv procedūra, lai novērtētu pienākumu sadalījumu attiecībā uz konkrētiem riskiem.

Zinātība

Lai nodrošinātu optimālu personāla komplektāciju, būtu jānodrošina darbaspēka plānošanas metodoloģija. Eksperti, kuru uzdevums ir veikt riska pārvaldības plānošanu, būtu jānodrošina ar nepieciešamo informāciju un atbilstošu apmācību.

| 19. jautājums. Vai ir pieejami pietiekami daudz ekspertu, kas veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu, pamatojoties uz riska novērtējumā identificētajiem riskiem?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kuras organizācijas vai dienesti piedalās plānošanas procesā, kā tie ir identificēti/atlasīti, kā arī vai personāla komplektācija tiek uzskatīta par piemērotu. |
| --- |

19. jautājums. Vai ir pieejami pietiekami daudz ekspertu, kas veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu, pamatojoties uz riska novērtējumā identificētajiem riskiem?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kuras organizācijas vai dienesti piedalās plānošanas procesā, kā tie ir identificēti/atlasīti, kā arī vai personāla komplektācija tiek uzskatīta par piemērotu.

| 20. jautājums. Vai ir pieejama efektīva apmācība dažādu līmeņu ekspertiem, kas atbild par novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu?

  Paskaidrojums: Aprakstīt, vai un kāda veida apmācības ir pieejamas ekspertiem, kas veic plānošanas darbības. |
| --- |

20. jautājums. Vai ir pieejama efektīva apmācība dažādu līmeņu ekspertiem, kas atbild par novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu?

Paskaidrojums: Aprakstīt, vai un kāda veida apmācības ir pieejamas ekspertiem, kas veic plānošanas darbības.

| 21. jautājums. Vai eksperti, kas iesaistīti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir informēti par vispārējiem politikas mērķiem/prioritātēm, kas saistīti ar katastrofu riska pārvaldību?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai pastāv riska pārvaldības stratēģija, un ja pastāv, tad kā mērķi, prioritātes vai procesi tiek paziņoti ekspertiem, kas iesaistīti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā. |
| --- |

21. jautājums. Vai eksperti, kas iesaistīti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir informēti par vispārējiem politikas mērķiem/prioritātēm, kas saistīti ar katastrofu riska pārvaldību?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai pastāv riska pārvaldības stratēģija, un ja pastāv, tad kā mērķi, prioritātes vai procesi tiek paziņoti ekspertiem, kas iesaistīti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā.

| 22. jautājums. Vai pastāv process, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas un pilnveidotas to ekspertu zināšanas, kuri ir nodarbināti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā notiek zināšanu apmaiņa starp ekspertiem, kas iesaistīti plānošanas procesā, un kā tiek nodrošināta zināšanu saglabāšana. |
| --- |

22. jautājums. Vai pastāv process, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas un pilnveidotas to ekspertu zināšanas, kuri ir nodarbināti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā notiek zināšanu apmaiņa starp ekspertiem, kas iesaistīti plānošanas procesā, un kā tiek nodrošināta zināšanu saglabāšana.

Metodoloģija

Valsts vai vietējā līmeņa organizācijai jāizstrādā metodoloģija, lai veiktu riska pārvaldības plānošanu attiecībā uz tādu identificēto risku paredzamo ietekmi, kuri tiek izvērtēti saskaņā ar izstrādāto metodoloģiju un attiecīgi noteikta to prioritāte.

| 23. jautājums. Vai dažādajām atbildīgajām organizācijām ir izstrādāta riska pārvaldības plānošanas metodoloģija? Kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi?

  Paskaidrojums. Aprakstīt valsts vai vietējā līmeņa pieejas plānošanai, aprakstīt metodoloģiju, ko izmanto, lai izstrādātu novēršanas un sagatavotības pasākumus un analizētu to iespējamo ietekmi uz riska mazināšanu. |
| --- |

23. jautājums. Vai dažādajām atbildīgajām organizācijām ir izstrādāta riska pārvaldības plānošanas metodoloģija? Kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi?

Paskaidrojums. Aprakstīt valsts vai vietējā līmeņa pieejas plānošanai, aprakstīt metodoloģiju, ko izmanto, lai izstrādātu novēršanas un sagatavotības pasākumus un analizētu to iespējamo ietekmi uz riska mazināšanu.

| 24. jautājums. Vai riska pārvaldības plānošanas metodoloģijā iekļauta tādas infrastruktūras apzināšana, kas var mazināt apzinātos riskus?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek apzināta atbilstošā infrastruktūra, kā novērtē tās stāvokli attiecībā uz risku mazināšanu, vai ir apkopots un tiek regulāri pārskatīts atbilstošās infrastruktūras saraksts, kā arī vai ir apzināta vajadzība pēc investīcijām. |
| --- |

24. jautājums. Vai riska pārvaldības plānošanas metodoloģijā iekļauta tādas infrastruktūras apzināšana, kas var mazināt apzinātos riskus?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek apzināta atbilstošā infrastruktūra, kā novērtē tās stāvokli attiecībā uz risku mazināšanu, vai ir apkopots un tiek regulāri pārskatīts atbilstošās infrastruktūras saraksts, kā arī vai ir apzināta vajadzība pēc investīcijām.

Citas ieinteresētās personas

Riska pārvaldības spējas aizvien vairāk ir atkarīgas no dažādu publisku un privātu ieinteresēto personu iesaistīšanās un sadarbības ar tām, piemēram, ar katastrofu riska pārvaldības aģentūrām, veselības aprūpes dienestiem, ugunsdzēsības dienestiem, policiju, transporta/elektroenerģijas/sakaru uzņēmumiem, brīvprātīgajām organizācijām, iedzīvotājiem/brīvprātīgajiem, zinātniskajiem ekspertiem, bruņotajiem spēkiem vai organizācijām citās dalībvalstīs.

| 25. jautājums. Vai attiecīgās publiskās un privātās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas plānošanas procesā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt pieeju publisko un privāto ieinteresēto personu iesaistīšanai, kādas ieinteresētās personas veicina plānošanas procesu, un ar kādām gūtajām atziņām varētu dalīties. |
| --- |

25. jautājums. Vai attiecīgās publiskās un privātās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas plānošanas procesā?

Paskaidrojums. Aprakstīt pieeju publisko un privāto ieinteresēto personu iesaistīšanai, kādas ieinteresētās personas veicina plānošanas procesu, un ar kādām gūtajām atziņām varētu dalīties.

| 26. jautājums. Vai par jebkuru no riska novērtējumos apzinātajiem riskiem paziņo sabiedrībai vai privātiem uzņēmumiem, un, ja tas tiek darīts, kā nodrošina, ka tiek veicināta sabiedrības un šo uzņēmumu iesaistīšanās novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt mijiedarbību ar partnerorganizācijām plānošanas procesā, vai un kādi nolīgumi ir spēkā pietiekamas kvalitātes veicināšanai, kā šo organizāciju plānotie novēršanas un sagatavotības pasākumi patiesībā ietekmē paredzamo riska mazināšanu. |
| --- |

26. jautājums. Vai par jebkuru no riska novērtējumos apzinātajiem riskiem paziņo sabiedrībai vai privātiem uzņēmumiem, un, ja tas tiek darīts, kā nodrošina, ka tiek veicināta sabiedrības un šo uzņēmumu iesaistīšanās novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā?

Paskaidrojums. Aprakstīt mijiedarbību ar partnerorganizācijām plānošanas procesā, vai un kādi nolīgumi ir spēkā pietiekamas kvalitātes veicināšanai, kā šo organizāciju plānotie novēršanas un sagatavotības pasākumi patiesībā ietekmē paredzamo riska mazināšanu.

| 27. jautājums. Vai valsts vai vietējās organizācijas ir iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu pārrobežu plānošanā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kādās pārrobežu plānošanas darbībās minētās organizācijas nesen piedalījušās, vai šā kopējās plānošanas procesa rezultātā panāktas vienošanās par turpmāku sadarbību (piemēram, saprašanās memorands vai pakalpojumu līmeņa vienošanās), kā arī jebkādu pieredzi vai atziņas, ar kurām varētu dalīties. |
| --- |

27. jautājums. Vai valsts vai vietējās organizācijas ir iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu pārrobežu plānošanā?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kādās pārrobežu plānošanas darbībās minētās organizācijas nesen piedalījušās, vai šā kopējās plānošanas procesa rezultātā panāktas vienošanās par turpmāku sadarbību (piemēram, saprašanās memorands vai pakalpojumu līmeņa vienošanās), kā arī jebkādu pieredzi vai atziņas, ar kurām varētu dalīties.

Sakari un informācija

Sarežģītu risku pārvaldīšanai ir vajadzīgas efektīvas sakaru un informācijas sistēmas attiecībā uz novēršanas un sagatavotības pasākumu riska pārvaldības plānošanu. Valsts vai vietējām organizācijām tādēļ jānodrošina noteikumi un procedūras, kas ļautu veikt informācijas apmaiņu, datu apmaiņu un saziņu ar dažādām ieinteresētajām personām.

| 28. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp iedzīvotāji, ir informētas par riska pārvaldības plānošanas galvenajiem elementiem?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek organizēta informācijas plūsma starp dažādām publiskām un privātām ieinteresētajām personām un starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgās ieinteresētās personas ir informētas un spēj sniegt savas zināšanas. Dalībvalstis varētu arī paskaidrot, kā tiek organizēta saziņa ar iedzīvotājiem attiecībā uz noteiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu, kā arī par gūtajām atziņām, ar kurām varētu dalīties. |
| --- |

28. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp iedzīvotāji, ir informētas par riska pārvaldības plānošanas galvenajiem elementiem?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek organizēta informācijas plūsma starp dažādām publiskām un privātām ieinteresētajām personām un starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgās ieinteresētās personas ir informētas un spēj sniegt savas zināšanas. Dalībvalstis varētu arī paskaidrot, kā tiek organizēta saziņa ar iedzīvotājiem attiecībā uz noteiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu, kā arī par gūtajām atziņām, ar kurām varētu dalīties.

Aprīkojums

Tehnisko spēju novērtējuma daļā izvērtē, vai ir pieejams aprīkojums, kas nepieciešamas novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanai. Tie varētu būt programmrīki plānošanas procesa atbalstam.

| 29. jautājums. Vai ir pieejams aprīkojums un rīki, kas nepieciešami, lai atbalstītu un/vai veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kāds aprīkojums un rīki ir pieejami, vai ir kādas papildu vajadzības, neatbilstības un/vai pārklāšanās. |
| --- |

29. jautājums. Vai ir pieejams aprīkojums un rīki, kas nepieciešami, lai atbalstītu un/vai veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kāds aprīkojums un rīki ir pieejami, vai ir kādas papildu vajadzības, neatbilstības un/vai pārklāšanās.

Finansējums

Finansējums aptver to līdzekļu vispārējo identificēšanu, novērtēšanu un rezervēšanu, ko uzskata par vajadzīgiem, lai varētu izpildīt risku pārvaldības iespējamās finansiālās saistības (novēršanas un sagatavotības pasākumu finansēšana), kas izriet no risku prioritārās kārtības noteikšanas. Tas ietver arī visu ieinteresēto personu līdzdalību, vajadzības gadījumā finansējot riska pārvaldību.

| 30. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas finansējuma vajadzības novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai un apzināti iespējamie finansējuma avoti?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai pastāv metodoloģija finansējuma vajadzību novērtēšanai, kādi finansējuma avoti ir apzināti, vai ir lūgts (vai tiks lūgts) Eiropas finansējums. |
| --- |

30. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas finansējuma vajadzības novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai un apzināti iespējamie finansējuma avoti?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai pastāv metodoloģija finansējuma vajadzību novērtēšanai, kādi finansējuma avoti ir apzināti, vai ir lūgts (vai tiks lūgts) Eiropas finansējums.

| 31. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir izskatīti nākotnes ieguldījumu plāni un privātā sektora iespējamā finansējuma nozīme?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kā plānošanas process palīdz noteikt nākotnes ieguldījumu prioritātes, cik lielā mērā šajā procesā ir iesaistītas privātās organizācijas, vai tiek meklēta sadarbība ar privāto sektoru prioritāru ieguldījumu finansēšanai. |
| --- |

31. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir izskatīti nākotnes ieguldījumu plāni un privātā sektora iespējamā finansējuma nozīme?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kā plānošanas process palīdz noteikt nākotnes ieguldījumu prioritātes, cik lielā mērā šajā procesā ir iesaistītas privātās organizācijas, vai tiek meklēta sadarbība ar privāto sektoru prioritāru ieguldījumu finansēšanai.

| 32. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas vai izveidotas procedūras vai plāni, lai nodrošinātu finansējumu novēršanas un sagatavotības pasākumiem, kas vajadzīgi, lai mazinātu apzinātos riskus?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā plānošanas procesā aplūko budžeta un juridiskos jautājumus saistībā ar elastīgu resursu piešķiršanu, vai ir veikti vai uzsākti konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu elastību, vai pastāv juridiski vai politiski šķēršļi šādai pieejai. |
| --- |

32. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas vai izveidotas procedūras vai plāni, lai nodrošinātu finansējumu novēršanas un sagatavotības pasākumiem, kas vajadzīgi, lai mazinātu apzinātos riskus?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā plānošanas procesā aplūko budžeta un juridiskos jautājumus saistībā ar elastīgu resursu piešķiršanu, vai ir veikti vai uzsākti konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu elastību, vai pastāv juridiski vai politiski šķēršļi šādai pieejai.

4.3.   Riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana

Šajā sadaļā ietverti jautājumi, kas attiecas uz administratīvajām, tehniskajām un finansiālajām spējām veikt novēršanas un sagatavotības pasākumus.

Attiecībā uz administratīvo spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz atbilstošas stratēģijas esamību, politiku un metodoloģiju, nepieciešamās zinātības esamību, procesa koordināciju, ieinteresēto personu iesaistes pakāpi, kā arī esošo komunikāciju un procedūrām.

Attiecībā uz tehnisko spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz atbilstošās infrastruktūras, aprīkojuma un iekārtu izmantošanas novērtēšanu, kā arī tehniskās zinātības esamību un atbilstību.

Attiecībā uz finansiālo spēju novērtējumu ir svarīgi koncentrēties uz finanšu resursu pieejamības novērtēšanu.

Pietiekami detalizētās atbildēs uz katru jautājumu vajadzētu iekļaut skaidrojumus par to, kas ir izdarīts, kā tas ir izdarīts, kad tas tika darīts, kā arī atbilstošus un pieejamus datus, skaitļus un atsauces.

Stratēģija/politika/metodoloģija

Valsts vai vietējā līmeņa organizācijas ir izveidojušas pieejas riska novēršanas un sagatavotības pasākumu veikšanai. Tiek novērtēta plānoto novēršanas un sagatavotības pasākumu paredzamā ietekme, un pasākumi tiek attiecīgi prioritizēti un pielāgoti.

| 33. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ir saistīta ar riska pārvaldības plānošanu? Vai tā ir daļa no stratēģijas vai politikas, un vai ir definēta metodoloģija?

  Paskaidrojums. Aprakstīt valsts vai vietējā līmeņa pieeju, kas saista plānošanas procesu ar īstenošanas pasākumiem, aprakstīt, kā tiek veikta īstenošana, kā analizē radīto ietekmi uz riska mazināšanu un pielāgošanu, un kā tā tiek ņemta vērā plānošanas un riska novērtēšanas darbā, saskaņojot to ar esošajiem novēršanas un sagatavotības pasākumiem attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei, ja tādi ir pieejami. |
| --- |

33. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ir saistīta ar riska pārvaldības plānošanu? Vai tā ir daļa no stratēģijas vai politikas, un vai ir definēta metodoloģija?

Paskaidrojums. Aprakstīt valsts vai vietējā līmeņa pieeju, kas saista plānošanas procesu ar īstenošanas pasākumiem, aprakstīt, kā tiek veikta īstenošana, kā analizē radīto ietekmi uz riska mazināšanu un pielāgošanu, un kā tā tiek ņemta vērā plānošanas un riska novērtēšanas darbā, saskaņojot to ar esošajiem novēršanas un sagatavotības pasākumiem attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei, ja tādi ir pieejami.

| 34. jautājums. Vai ir izstrādātas metodes ziņošanai par postījumiem un cilvēku upuriem, un vai postījumu radītās izmaksas tiek lēstas, dokumentētas un uzglabātas?

  Paskaidrojums: Aprakstīt, kādas metodes ir izstrādātas ziņošanai par postījumiem un cilvēku upuriem, vai šo informāciju paziņo ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem, vai ieinteresētās personas piedalās ziņošanā par postījumiem un/vai izmaksu aplēsē, vai postījumi regulāri vai atsevišķos gadījumos tiek dokumentēti un minētie dati uzglabāti, kāds laika posms tiek dokumentēts, un vai šie ziņojumi ir pieejami sabiedrībai. |
| --- |

34. jautājums. Vai ir izstrādātas metodes ziņošanai par postījumiem un cilvēku upuriem, un vai postījumu radītās izmaksas tiek lēstas, dokumentētas un uzglabātas?

Paskaidrojums: Aprakstīt, kādas metodes ir izstrādātas ziņošanai par postījumiem un cilvēku upuriem, vai šo informāciju paziņo ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem, vai ieinteresētās personas piedalās ziņošanā par postījumiem un/vai izmaksu aplēsē, vai postījumi regulāri vai atsevišķos gadījumos tiek dokumentēti un minētie dati uzglabāti, kāds laika posms tiek dokumentēts, un vai šie ziņojumi ir pieejami sabiedrībai.

Koordinācija

Riska pārvaldības struktūra paredz skaidru atbildību visām organizācijām, kas iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, lai izvairītos no pārklāšanās vai neatbilstībām starp atbildību un spējām.

| 35. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, pamatojoties uz kādiem principiem tiek sadalīti īstenošanas procesa pienākumi pārvaldes ietvaros, norādīt, vai attiecīgās procedūras ir dokumentētas rakstiski (piemēram, juridiskos tekstos), kā arī – ja pastāv pienākumu pārklāšanās, papildu vajadzības vai neatbilstības, kā tās tiek risinātas, un vai ir ņemta vērā starpnozaru dimensija. |
| --- |

35. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

Paskaidrojums. Aprakstīt, pamatojoties uz kādiem principiem tiek sadalīti īstenošanas procesa pienākumi pārvaldes ietvaros, norādīt, vai attiecīgās procedūras ir dokumentētas rakstiski (piemēram, juridiskos tekstos), kā arī – ja pastāv pienākumu pārklāšanās, papildu vajadzības vai neatbilstības, kā tās tiek risinātas, un vai ir ņemta vērā starpnozaru dimensija.

Zinātība

Lai nodrošinātu optimālu personāla komplektāciju, jānodrošina darbaspēka plānošanas metodoloģija. Tiek izmantoti personāla snieguma pārvaldības instrumenti, kas ietver regulārus pārskatus par mācību un attīstības vajadzībām.

| 36. jautājums. Vai ekspertu pienākumu sadale ir iekļauta spēkā esošo novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, un vai ir pieejami pietiekami daudz resursu, lai īstenotu novēršanas un sagatavotības pasākumus, pamatojoties uz plānošanas procesu?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kuras organizācijas (piemēram, dienesti, aģentūras) piedalās pasākumu īstenošanā, kā šīs organizācijas apzina/atlasa, kādas personāla kompetences ņem vērā, sadalot pienākumus, un vai personāla komplektācija ir atbilstoša. |
| --- |

36. jautājums. Vai ekspertu pienākumu sadale ir iekļauta spēkā esošo novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, un vai ir pieejami pietiekami daudz resursu, lai īstenotu novēršanas un sagatavotības pasākumus, pamatojoties uz plānošanas procesu?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kuras organizācijas (piemēram, dienesti, aģentūras) piedalās pasākumu īstenošanā, kā šīs organizācijas apzina/atlasa, kādas personāla kompetences ņem vērā, sadalot pienākumus, un vai personāla komplektācija ir atbilstoša.

| 37. jautājums. Vai par novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanu atbildīgie eksperti ir atbilstoši informēti, apmācīti un pieredzējuši?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kāda apmācība ir pieejama pasākumu īstenošanā iesaistītajam personālam, cik bieži iesaistītās personas jau bijušas iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, kā mērķi, prioritātes vai procesi ir paziņoti novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā iesaistītajam personālam. |
| --- |

37. jautājums. Vai par novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanu atbildīgie eksperti ir atbilstoši informēti, apmācīti un pieredzējuši?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kāda apmācība ir pieejama pasākumu īstenošanā iesaistītajam personālam, cik bieži iesaistītās personas jau bijušas iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, kā mērķi, prioritātes vai procesi ir paziņoti novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā iesaistītajam personālam.

Citas ieinteresētās personas

Riska pārvaldības spējas aizvien vairāk ir atkarīgas no dažādu publisku un privātu ieinteresēto personu iesaistīšanās un sadarbības ar tām, piemēram, ar katastrofu riska pārvaldības aģentūrām, veselības aprūpes dienestiem, ugunsdzēsības dienestiem, policiju, transporta/elektroenerģijas/sakaru uzņēmumiem, brīvprātīgajām organizācijām, iedzīvotājiem/brīvprātīgajiem, zinātniskajiem ekspertiem, bruņotajiem spēkiem vai organizācijām citās dalībvalstīs (starpvalstu riska pārvaldība). Saskaršanās ar jauniem riskiem pieprasa reaģēšanas tīkla izveidi, kas varētu mobilizēt visas vajadzīgās spējas starp dažādām ieinteresētajām personām.

| 38. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt pieeju publisko un privāto ieinteresēto personu iesaistīšanai vai tīkla pārvaldībai, kādas ieinteresētās personas piedalās pasākumu īstenošanā, un ar kādām gūtajām atziņām varētu dalīties. |
| --- |

38. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā?

Paskaidrojums. Aprakstīt pieeju publisko un privāto ieinteresēto personu iesaistīšanai vai tīkla pārvaldībai, kādas ieinteresētās personas piedalās pasākumu īstenošanā, un ar kādām gūtajām atziņām varētu dalīties.

| 39. jautājums. Vai valsts vai vietējā līmeņa organizācija ir iesaistīta pārrobežu novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kādi pārrobežu novēršanas un sagatavotības pasākumi tiek veikti, kuras citas ieinteresētās personas ir iesaistītas, vai šā kopējās pasākumu īstenošanas procesa rezultātā panāktas vienošanās par turpmāku sadarbību (piemēram, saprašanās memorandi vai pakalpojumu līmeņa vienošanās), kā arī jebkādu pieredzi un atziņas, ar kurām varētu dalīties. |
| --- |

39. jautājums. Vai valsts vai vietējā līmeņa organizācija ir iesaistīta pārrobežu novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kādi pārrobežu novēršanas un sagatavotības pasākumi tiek veikti, kuras citas ieinteresētās personas ir iesaistītas, vai šā kopējās pasākumu īstenošanas procesa rezultātā panāktas vienošanās par turpmāku sadarbību (piemēram, saprašanās memorandi vai pakalpojumu līmeņa vienošanās), kā arī jebkādu pieredzi un atziņas, ar kurām varētu dalīties.

| 40. jautājums. Vai minētās publiskās vai privātās ieinteresētās personas veic novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanu pietiekamā kvalitātē, lai sasniegtu paredzēto riska mazināšanu?

  Paskaidrojums. Vai pastāv nolīgumi pietiekamas kvalitātes veicināšanai, kā minēto organizāciju veiktie novēršanas un sagatavotības pasākumi patiešām palīdz sasniegt paredzēto riska mazināšanu, ka arī vai gūtas kādas atziņas, ar ko varētu dalīties. |
| --- |

40. jautājums. Vai minētās publiskās vai privātās ieinteresētās personas veic novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanu pietiekamā kvalitātē, lai sasniegtu paredzēto riska mazināšanu?

Paskaidrojums. Vai pastāv nolīgumi pietiekamas kvalitātes veicināšanai, kā minēto organizāciju veiktie novēršanas un sagatavotības pasākumi patiešām palīdz sasniegt paredzēto riska mazināšanu, ka arī vai gūtas kādas atziņas, ar ko varētu dalīties.

Procedūras

Lai nodrošinātu riska pārvaldības sistēmas darbību, riska pārvaldībā jāiekļauj noteiktu procesu izstrāde. Tāpēc novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanas procesā jādefinē procedūras, kas veicina riska mazināšanu.

| 41. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā ietverta agrīnas brīdināšanas, aktivizēšanas, pārvietošanas, deaktivēšanas vai uzraudzības procedūru izstrāde?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai pastāv procedūras, kā tās praktiski darbojas, vai ir izstrādātas standarta rīcības procedūras, attiecībā uz kurām darbībām šīs procedūras izstrādātas, vai gūtas kādas atziņas, ar ko varētu dalīties. |
| --- |

41. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā ietverta agrīnas brīdināšanas, aktivizēšanas, pārvietošanas, deaktivēšanas vai uzraudzības procedūru izstrāde?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai pastāv procedūras, kā tās praktiski darbojas, vai ir izstrādātas standarta rīcības procedūras, attiecībā uz kurām darbībām šīs procedūras izstrādātas, vai gūtas kādas atziņas, ar ko varētu dalīties.

Informācija un komunikācija

Sarežģītu risku pārvaldīšanai ir vajadzīgas efektīvas informācijas un komunikācijas sistēmas attiecībā uz novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanu. Valsts vai vietējām organizācijām tādēļ jānodrošina noteikumi un procedūras, kas ļautu veikt informācijas apmaiņu, datu apmaiņu un saziņu ar atbilstošām ieinteresētajām personām, tostarp iedzīvotājiem, jebkurā novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanas procesa laikā.

| 42. jautājums. Vai vajadzīgā informācija ir pieejama un tiek regulāri paziņota valsts vai vietējā līmeņa organizācijas ietvaros?

  Paskaidrojums: Aprakstīt, kā tiek organizēta informācijas plūsma starp dažādām valsts iestādēm un starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgie dienesti ir informēti un spēj sniegt savas zināšanas. |
| --- |

42. jautājums. Vai vajadzīgā informācija ir pieejama un tiek regulāri paziņota valsts vai vietējā līmeņa organizācijas ietvaros?

Paskaidrojums: Aprakstīt, kā tiek organizēta informācijas plūsma starp dažādām valsts iestādēm un starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgie dienesti ir informēti un spēj sniegt savas zināšanas.

| 43. jautājums. Vai pastāv komunikācijas stratēģija, ieskaitot dažādo mediju (tajā skaitā sociālo mediju) rīku izmantošanu, lai efektīvi paziņotu informāciju iedzīvotājiem, paaugstinātu informētību un veidotu uzticēšanos un paļaušanos?

  Paskaidrojums: Aprakstīt, kā notiek saziņa un informācijas apmaiņa ar iedzīvotajiem pirms pasākumu īstenošanas, tās laikā un pēc tam, kā arī vai gūtas kādas atziņas, ar kurām varētu dalīties. |
| --- |

43. jautājums. Vai pastāv komunikācijas stratēģija, ieskaitot dažādo mediju (tajā skaitā sociālo mediju) rīku izmantošanu, lai efektīvi paziņotu informāciju iedzīvotājiem, paaugstinātu informētību un veidotu uzticēšanos un paļaušanos?

Paskaidrojums: Aprakstīt, kā notiek saziņa un informācijas apmaiņa ar iedzīvotajiem pirms pasākumu īstenošanas, tās laikā un pēc tam, kā arī vai gūtas kādas atziņas, ar kurām varētu dalīties.

Infrastruktūra, tostarp IT

Šajā tehnisko spēju novērtējuma daļā izvērtē, vai esošā infrastruktūra, piemēram, ceļi, ēkas, aizsprosti, sliedes, tilti, satelīti, pazemes cauruļvadi, kabeļi, slimnīcas, patvēruma telpas, agrīnās brīdināšanas sistēmas utt., ko uzskata par svarīgu apzināto risku novēršanai, atbilst noteiktiem drošības, drošuma vai veiktspējas standartiem.

| 44. jautājums. Vai infrastruktūras stāvoklis ir atbilstošs analizēto novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanai?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek apzināta infrastruktūra, kas ir kritiski svarīga attiecībā uz īpašu risku mazināšanu, kā novērtē tās stāvokli attiecībā uz risku mazināšanu, vai tiek veidots un regulāri pārskatīts atbilstošas infrastruktūras saraksts, vai ir apzinātas ieguldījumu vajadzības, vai dalībvalstīm ir kritiskās infrastruktūras stratēģija. |
| --- |

44. jautājums. Vai infrastruktūras stāvoklis ir atbilstošs analizēto novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanai?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā tiek apzināta infrastruktūra, kas ir kritiski svarīga attiecībā uz īpašu risku mazināšanu, kā novērtē tās stāvokli attiecībā uz risku mazināšanu, vai tiek veidots un regulāri pārskatīts atbilstošas infrastruktūras saraksts, vai ir apzinātas ieguldījumu vajadzības, vai dalībvalstīm ir kritiskās infrastruktūras stratēģija.

Aprīkojums un materiāli

Šajā tehnisko spēju novērtējuma daļā novērtē, vai novēršanas un sagatavotības aprīkojums atbilst vajadzīgajiem standartiem, kurus piemēro novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai.

| 45. jautājums. Vai pastāv saraksts ar pieejamo aprīkojumu, kas vajadzīgs plānoto novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai? Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver iespējamo aprīkojuma vajadzību apzināšanu, pamatojoties uz jau pastāvošo sarakstu?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai tiek veidots un atjaunināts pieejamā aprīkojuma un tā izmantojuma saraksts. Aprakstīt, vai un kādas aprīkojuma vajadzības ir apzinātas īstenošanas procesā, lai atbilstoši samazinātu riskus, kas apzināti plānošanas procesā, vai ir izveidots un analizēts pieejamā aprīkojuma saraksts, lai konstatētu papildu vajadzības vai neatbilstības, kā arī kādas darbības ir veiktas konstatēto vajadzību apmierināšanai. |
| --- |

45. jautājums. Vai pastāv saraksts ar pieejamo aprīkojumu, kas vajadzīgs plānoto novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai? Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver iespējamo aprīkojuma vajadzību apzināšanu, pamatojoties uz jau pastāvošo sarakstu?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai tiek veidots un atjaunināts pieejamā aprīkojuma un tā izmantojuma saraksts. Aprakstīt, vai un kādas aprīkojuma vajadzības ir apzinātas īstenošanas procesā, lai atbilstoši samazinātu riskus, kas apzināti plānošanas procesā, vai ir izveidots un analizēts pieejamā aprīkojuma saraksts, lai konstatētu papildu vajadzības vai neatbilstības, kā arī kādas darbības ir veiktas konstatēto vajadzību apmierināšanai.

| 46. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanas laikā ir apzināti piegādes ķēdes riski, un vai ir veikti pasākumi piedāvājuma iztrūkuma riska mazināšanai?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kādi piegādes ķēdes riski ir apzināti, kā tiek analizēta šo risku ietekme, vai un kādi pasākumi ir veikti šo risku mazināšanai, vai ir noslēgti pārrobežu nolīgumi vai veikta pārrobežu sadarbība šādu risku mazināšanai. |
| --- |

46. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanas laikā ir apzināti piegādes ķēdes riski, un vai ir veikti pasākumi piedāvājuma iztrūkuma riska mazināšanai?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai un kādi piegādes ķēdes riski ir apzināti, kā tiek analizēta šo risku ietekme, vai un kādi pasākumi ir veikti šo risku mazināšanai, vai ir noslēgti pārrobežu nolīgumi vai veikta pārrobežu sadarbība šādu risku mazināšanai.

Tehniskās zināšanas

Tehniskās zināšanas ietver pieejamās prasmes un izstrādāto metodoloģiju, kas paredzēta novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai. Tā kā tehniskās zināšanas nav taustāmas spējas, ir noteikta prasība saglabāt šīs spējas, tās dokumentējot vai ar tām daloties un tās mācot.

| 47. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai nodrošinātu pasākumu atbilstīgu īstenošanu, un vai ir nodrošināta šo zināšanu saglabāšana un pilnveidošana?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kādas tehniskās zināšanas tiek izmantotas un uzskatītas par nepieciešamām novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai, vai un kādi tehniskie līdzekļi tiek izmantoti īstenošanā, vai eksperti apmeklē apmācības, lai pastāvīgi atjauninātu zināšanas un varētu pienācīgi izmantot tehniskos līdzekļus, kā notiek zināšanu apmaiņa starp personām, kas iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, kā tiek veicināta profesionālā attīstība. |
| --- |

47. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai nodrošinātu pasākumu atbilstīgu īstenošanu, un vai ir nodrošināta šo zināšanu saglabāšana un pilnveidošana?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kādas tehniskās zināšanas tiek izmantotas un uzskatītas par nepieciešamām novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai, vai un kādi tehniskie līdzekļi tiek izmantoti īstenošanā, vai eksperti apmeklē apmācības, lai pastāvīgi atjauninātu zināšanas un varētu pienācīgi izmantot tehniskos līdzekļus, kā notiek zināšanu apmaiņa starp personām, kas iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, kā tiek veicināta profesionālā attīstība.

| 48. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas par iepirkuma un loģistikas procedūrām, lai veiktu šos uzdevumus, un vai eksperti ir pienācīgi apmācīti piemērot šīs procedūras?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā un kāda apmācība tiek nodrošināta, lai attīstītu šo prasmi, un vai eksistē jebkādi citi pasākumi, kas varētu palīdzēt iegūt šādas zināšanas. |
| --- |

48. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas par iepirkuma un loģistikas procedūrām, lai veiktu šos uzdevumus, un vai eksperti ir pienācīgi apmācīti piemērot šīs procedūras?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā un kāda apmācība tiek nodrošināta, lai attīstītu šo prasmi, un vai eksistē jebkādi citi pasākumi, kas varētu palīdzēt iegūt šādas zināšanas.

| 49. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas, lai veiktu dzīves cikla un papildspēku plānošanu, un vai šo metodoloģiju izmanto, lai pārskatītu aprīkojuma un sistēmu darbību un varētu palielināt kapacitāti ārkārtas situācijās?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai šīs metodes izmanto attiecībā uz novēršanas un sagatavotības pasākumiem, vai un kādas apmācības tiek nodrošinātas, lai iegūtu vai attīstītu šīs zināšanas, un vai eksistē jebkādi citi pasākumi, kas varētu palīdzēt iegūt šādas zināšanas. |
| --- |

49. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas, lai veiktu dzīves cikla un papildspēku plānošanu, un vai šo metodoloģiju izmanto, lai pārskatītu aprīkojuma un sistēmu darbību un varētu palielināt kapacitāti ārkārtas situācijās?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai šīs metodes izmanto attiecībā uz novēršanas un sagatavotības pasākumiem, vai un kādas apmācības tiek nodrošinātas, lai iegūtu vai attīstītu šīs zināšanas, un vai eksistē jebkādi citi pasākumi, kas varētu palīdzēt iegūt šādas zināšanas.

Īstenošanas pasākumu finansēšana

Šī prasība novērtē, vai ir nodrošināts, ka ir pieejami finanšu līdzekļi un tiem var ātri piekļūt, lai iegūtu finansējumu riska novērtējumā un plānošanā apzinātās iespējamās ārkārtas situācijās.

| 50. jautājums. Vai, veicot novēršanas un sagatavotības pasākumus, kas vajadzīgi, lai samazinātu un pielāgotu konstatētos riskus, ir apzināts vai izveidots budžets, juridiskais pamats un procedūras, lai plānotu turpmāku elastīgu resursu sadalījumu?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, kā īstenošanas procesā aplūko budžeta un juridiskos jautājumus saistībā ar elastīgu resursu piešķiršanu, vai ir veikti vai uzsākti konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu elastību, vai pastāv neatbilstības vai papildu vajadzības, juridiski vai politiski šķēršļi šādai pieejai. |
| --- |

50. jautājums. Vai, veicot novēršanas un sagatavotības pasākumus, kas vajadzīgi, lai samazinātu un pielāgotu konstatētos riskus, ir apzināts vai izveidots budžets, juridiskais pamats un procedūras, lai plānotu turpmāku elastīgu resursu sadalījumu?

Paskaidrojums. Aprakstīt, kā īstenošanas procesā aplūko budžeta un juridiskos jautājumus saistībā ar elastīgu resursu piešķiršanu, vai ir veikti vai uzsākti konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu elastību, vai pastāv neatbilstības vai papildu vajadzības, juridiski vai politiski šķēršļi šādai pieejai.

| 51. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver tādu nolīgumu sagatavošanu ar ieinteresētajām personām, kas regulē izmaksu sadali?

  Paskaidrojums. Aprakstīt, vai ir izstrādāti plāni attiecībā uz finanšu sloga dalījumu; vai dalībvalstis ir vērsušās pie ieinteresētajām personām, un, ja ir vērsušās, pie kurām, kā arī vai ir pieprasīti vai ir spēkā minētie nolīgumi, lai segtu šīs izmaksas. |
| --- |

51. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver tādu nolīgumu sagatavošanu ar ieinteresētajām personām, kas regulē izmaksu sadali?

Paskaidrojums. Aprakstīt, vai ir izstrādāti plāni attiecībā uz finanšu sloga dalījumu; vai dalībvalstis ir vērsušās pie ieinteresētajām personām, un, ja ir vērsušās, pie kurām, kā arī vai ir pieprasīti vai ir spēkā minētie nolīgumi, lai segtu šīs izmaksas.

5.   KOPSAVILKUMS

Beidzot novērtējumu, dalībvalstis būtu guvušas labu starpnozaru pārskatu par dažādiem riskiem, kas būtu jāņem vērā, pārskatu par riska pārvaldības plānošanas procesa ilgtspēju un faktisko izpildi, tostarp par piemērotiem novēršanas un sagatavotības pasākumiem, kā arī skaidru priekšstatu par attiecīgo pasākumu īstenošanas procesu.

Turpmāk sniegto tabulu var izmantot kā kopsavilkuma instrumentu attiecībā uz valsts riska pārvaldības spēju novērtējuma dažādajām daļām. Šī tabula varētu papildināt riska pārvaldības spēju novērtējumu valsts vai attiecīgā vietējā līmenī, kas saskaņā ar Lēmumu dalībvalstīm jāveic un jādara pieejams Komisijai ik pēc trim gadiem pēc tam, kad galīgā versijā ir izstrādātas šīs pamatnostādnes.

Katram no turpmāk minētajiem jautājumiem jānosaka atbilstošs līmenis, pamatojoties uz šādu sadalījumu līmeņos:

—

—

—

—

—

—

| | Jautājumi | Līmeņi | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Riska novērtējums | 1. jautājums. Vai riska novērtējums iekļaujas vispārējā regulējumā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 2. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novērtējumā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 3. jautājums. Vai konkrētu risku novērtēšanas pienākumi ir sadalīti vispiemērotākajām organizācijām? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 4. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku starpnozaru dimensija? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 5. jautājums. Vai pienākumu sadale risku novērtējuma veikšanai tiek regulāri pārskatīta? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 6. jautājums. Vai par riska novērtējuma(-u) veikšanu atbildīgie eksperti ir pietiekami informēti, apmācīti un pieredzējuši risku novērtēšanā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 7. jautājums. Vai riska novērtēšanas procesā ir iesaistītas attiecīgas ieinteresētās personas? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 8. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai sabiedrībai paziņotu riska novērtējuma rezultātus? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 9. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai iekšēji paziņotu riska novērtējuma rezultātus, tajā skaitā rīcības scenārijus, gūtās atziņas utt.? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 10. jautājums. Vai riska novērtējuma rezultāti ir iekļauti riska paziņošanas stratēģijā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 11. jautājums. Vai valsts vai vietējā mēroga organizācija ir izstrādājusi riska novērtējuma metodoloģiju? Vai šī metodoloģija ir noteikta vai publicēta, un kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 12. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku pārrobežu dimensija? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 13. jautājums. Vai riska novērtējumā ir aplūkota infrastruktūra? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 14. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša IKT infrastruktūra, lai veiktu riska novērtējumus? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 15. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša informācija un dati (tostarp vēsturiski dati), lai veiktu riska novērtējumus? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 16. jautājums. Vai ir pieejami atbilstoši finanšu resursi, lai veiktu un atjauninātu riska novērtējumu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| Riska pārvaldības plānošana | 17. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 18. jautājums. Vai ir nodrošināti un tiek regulāri novērtēti pienākumi plānot rīcību īpašu risku gadījumā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 19. jautājums. Vai ir pieejami pietiekami daudz ekspertu, kas veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu, pamatojoties uz riska novērtējumā identificētajiem riskiem? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 20. jautājums. Vai ir pieejama efektīva apmācība dažādu līmeņu ekspertiem, kas atbild par novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 21. jautājums. Vai eksperti, kas iesaistīti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir informēti par vispārējiem politikas mērķiem/prioritātēm, kas saistīti ar katastrofu riska pārvaldību? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 22. jautājums. Vai pastāv process, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas un pilnveidotas to ekspertu zināšanas, kuri ir nodarbināti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 23. jautājums. Vai dažādajām atbildīgajām organizācijām ir izstrādāta riska pārvaldības plānošanas metodoloģija? Kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 24. jautājums. Vai riska pārvaldības plānošanas metodoloģijā iekļauta tādas infrastruktūras apzināšana, kas var mazināt apzinātos riskus? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 25. jautājums. Vai attiecīgās publiskās un privātās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas plānošanas procesā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 26. jautājums. Vai par jebkuru no riska novērtējumos apzinātajiem riskiem paziņo sabiedrībai vai privātiem uzņēmumiem, un, ja tas tiek darīts, kā nodrošina, ka tiek veicināta sabiedrības un šo uzņēmumu iesaistīšanās novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 27. jautājums. Vai valsts vai vietējās organizācijas ir iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu pārrobežu plānošanā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 28. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp iedzīvotāji, ir informētas par riska pārvaldības plānošanas galvenajiem elementiem? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 29. jautājums. Vai ir pieejams aprīkojums un rīki, kas nepieciešami, lai atbalstītu un/vai veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 30. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas finansējuma vajadzības novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai un apzināti iespējamie finansējuma avoti? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 31. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir izskatīti nākotnes ieguldījumu plāni un privātā sektora iespējamā finansējuma nozīme? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 32. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas vai izveidotas procedūras vai plāni, lai nodrošinātu finansējumu novēršanas un sagatavotības pasākumiem, kas vajadzīgi, lai mazinātu apzinātos riskus? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| Novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana | 33. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ir saistīta ar riska pārvaldības plānošanu? Vai tā ir daļa no stratēģijas vai politikas, un vai ir definēta metodoloģija? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 34. jautājums. Vai ir izstrādātas metodes ziņošanai par postījumiem un cilvēku upuriem, un vai postījumu radītās izmaksas tiek lēstas, dokumentētas un uzglabātas? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 35. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 36. jautājums. Vai ekspertu pienākumu sadale ir iekļauta spēkā esošo novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, un vai ir pieejami pietiekami daudz resursu, lai īstenotu novēršanas un sagatavotības pasākumus, pamatojoties uz plānošanas procesu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 37. jautājums. Vai par novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanu atbildīgie eksperti ir atbilstoši informēti, apmācīti un pieredzējuši? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 38. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 39. jautājums. Vai valsts vai vietējā līmeņa organizācija ir iesaistīta pārrobežu novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 40. jautājums. Vai minētās publiskās vai privātās ieinteresētās personas veic novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanu pietiekamā kvalitātē, lai sasniegtu paredzēto riska mazināšanu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 41. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā ietverta, piemēram, agrīnas brīdināšanas, aktivizēšanas, pārvietošanas, deaktivēšanas vai uzraudzības procedūru izstrāde? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 42. jautājums. Vai vajadzīgā informācija ir pieejama un tiek regulāri paziņota valsts vai vietējā līmeņa iestādes ietvaros? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 43. jautājums. Vai pastāv komunikācijas stratēģija, ieskaitot dažādo mediju (tajā skaitā sociālo mediju) rīku izmantošanu, lai efektīvi paziņotu informāciju iedzīvotājiem, paaugstinātu informētību un veidotu uzticēšanos un paļaušanos? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 44. jautājums. Vai infrastruktūras stāvoklis ir atbilstošs analizēto novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanai? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 45. jautājums. Vai pastāv saraksts ar pieejamo aprīkojumu, kas vajadzīgs plānoto novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai? Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver iespējamo aprīkojuma vajadzību apzināšanu, pamatojoties uz jau pastāvošo sarakstu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 46. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanas laikā ir apzināti piegādes ķēdes riski, un vai ir veikti pasākumi piedāvājuma iztrūkuma riska mazināšanai? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 47. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai nodrošinātu pasākumu atbilstīgu īstenošanu, un vai ir nodrošināta šo zināšanu saglabāšana un pilnveidošana? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 48. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas par iepirkuma un loģistikas procedūrām, lai veiktu šos uzdevumus, un vai eksperti ir pienācīgi apmācīti piemērot šīs procedūras? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 49. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas, lai veiktu dzīves cikla un papildspēku plānošanu, un vai šo metodoloģiju izmanto, lai pārskatītu aprīkojuma un sistēmu darbību un varētu palielināt kapacitāti ārkārtas situācijās? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 50. jautājums. Vai, veicot novēršanas un sagatavotības pasākumus, kas vajadzīgi, lai samazinātu un pielāgotu konstatētos riskus, ir apzināts vai izveidots budžets, juridiskais pamats un procedūras, lai plānotu turpmāku elastīgu resursu sadalījumu? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |
| 51. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver tādu nolīgumu sagatavošanu ar ieinteresētajām personām, kas regulē izmaksu sadali? | nepiemēro | 1) | 2) | 3) | 4) | |

Jautājumi

Līmeņi

Piezīmes

Riska novērtējums

1. jautājums. Vai riska novērtējums iekļaujas vispārējā regulējumā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

2. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novērtējumā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

3. jautājums. Vai konkrētu risku novērtēšanas pienākumi ir sadalīti vispiemērotākajām organizācijām?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

4. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku starpnozaru dimensija?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

5. jautājums. Vai pienākumu sadale risku novērtējuma veikšanai tiek regulāri pārskatīta?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

6. jautājums. Vai par riska novērtējuma(-u) veikšanu atbildīgie eksperti ir pietiekami informēti, apmācīti un pieredzējuši risku novērtēšanā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

7. jautājums. Vai riska novērtēšanas procesā ir iesaistītas attiecīgas ieinteresētās personas?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

8. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai sabiedrībai paziņotu riska novērtējuma rezultātus?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

9. jautājums. Vai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas, lai iekšēji paziņotu riska novērtējuma rezultātus, tajā skaitā rīcības scenārijus, gūtās atziņas utt.?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

10. jautājums. Vai riska novērtējuma rezultāti ir iekļauti riska paziņošanas stratēģijā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

11. jautājums. Vai valsts vai vietējā mēroga organizācija ir izstrādājusi riska novērtējuma metodoloģiju? Vai šī metodoloģija ir noteikta vai publicēta, un kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

12. jautājums. Vai riska novērtējumā ir iekļauta risku pārrobežu dimensija?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

13. jautājums. Vai riska novērtējumā ir aplūkota infrastruktūra?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

14. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša IKT infrastruktūra, lai veiktu riska novērtējumus?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

15. jautājums. Vai ir pieejama atbilstoša informācija un dati (tostarp vēsturiski dati), lai veiktu riska novērtējumus?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

16. jautājums. Vai ir pieejami atbilstoši finanšu resursi, lai veiktu un atjauninātu riska novērtējumu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

Riska pārvaldības plānošana

17. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

18. jautājums. Vai ir nodrošināti un tiek regulāri novērtēti pienākumi plānot rīcību īpašu risku gadījumā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

19. jautājums. Vai ir pieejami pietiekami daudz ekspertu, kas veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu, pamatojoties uz riska novērtējumā identificētajiem riskiem?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

20. jautājums. Vai ir pieejama efektīva apmācība dažādu līmeņu ekspertiem, kas atbild par novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

21. jautājums. Vai eksperti, kas iesaistīti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā, ir informēti par vispārējiem politikas mērķiem/prioritātēm, kas saistīti ar katastrofu riska pārvaldību?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

22. jautājums. Vai pastāv process, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas un pilnveidotas to ekspertu zināšanas, kuri ir nodarbināti novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

23. jautājums. Vai dažādajām atbildīgajām organizācijām ir izstrādāta riska pārvaldības plānošanas metodoloģija? Kādi ir šīs metodoloģijas galvenie elementi?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

24. jautājums. Vai riska pārvaldības plānošanas metodoloģijā iekļauta tādas infrastruktūras apzināšana, kas var mazināt apzinātos riskus?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

25. jautājums. Vai attiecīgās publiskās un privātās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas plānošanas procesā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

26. jautājums. Vai par jebkuru no riska novērtējumos apzinātajiem riskiem paziņo sabiedrībai vai privātiem uzņēmumiem, un, ja tas tiek darīts, kā nodrošina, ka tiek veicināta sabiedrības un šo uzņēmumu iesaistīšanās novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

27. jautājums. Vai valsts vai vietējās organizācijas ir iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu pārrobežu plānošanā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

28. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp iedzīvotāji, ir informētas par riska pārvaldības plānošanas galvenajiem elementiem?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

29. jautājums. Vai ir pieejams aprīkojums un rīki, kas nepieciešami, lai atbalstītu un/vai veiktu novēršanas un sagatavotības pasākumu plānošanu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

30. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas finansējuma vajadzības novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai un apzināti iespējamie finansējuma avoti?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

31. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir izskatīti nākotnes ieguldījumu plāni un privātā sektora iespējamā finansējuma nozīme?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

32. jautājums. Vai plānošanas procesa laikā ir apzinātas vai izveidotas procedūras vai plāni, lai nodrošinātu finansējumu novēršanas un sagatavotības pasākumiem, kas vajadzīgi, lai mazinātu apzinātos riskus?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

Novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana

33. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ir saistīta ar riska pārvaldības plānošanu? Vai tā ir daļa no stratēģijas vai politikas, un vai ir definēta metodoloģija?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

34. jautājums. Vai ir izstrādātas metodes ziņošanai par postījumiem un cilvēku upuriem, un vai postījumu radītās izmaksas tiek lēstas, dokumentētas un uzglabātas?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

35. jautājums. Vai organizācijām, kas piedalās riska novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, ir skaidri definēti pienākumi un uzdevumi/funkcijas?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

36. jautājums. Vai ekspertu pienākumu sadale ir iekļauta spēkā esošo novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā, un vai ir pieejami pietiekami daudz resursu, lai īstenotu novēršanas un sagatavotības pasākumus, pamatojoties uz plānošanas procesu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

37. jautājums. Vai par novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanu atbildīgie eksperti ir atbilstoši informēti, apmācīti un pieredzējuši?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

38. jautājums. Vai attiecīgās ieinteresētās personas ir informētas un iesaistītas novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

39. jautājums. Vai valsts vai vietējā līmeņa organizācija ir iesaistīta pārrobežu novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

40. jautājums. Vai minētās publiskās vai privātās ieinteresētās personas veic novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanu pietiekamā kvalitātē, lai sasniegtu paredzēto riska mazināšanu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

41. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanā ietverta, piemēram, agrīnas brīdināšanas, aktivizēšanas, pārvietošanas, deaktivēšanas vai uzraudzības procedūru izstrāde?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

42. jautājums. Vai vajadzīgā informācija ir pieejama un tiek regulāri paziņota valsts vai vietējā līmeņa iestādes ietvaros?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

43. jautājums. Vai pastāv komunikācijas stratēģija, ieskaitot dažādo mediju (tajā skaitā sociālo mediju) rīku izmantošanu, lai efektīvi paziņotu informāciju iedzīvotājiem, paaugstinātu informētību un veidotu uzticēšanos un paļaušanos?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

44. jautājums. Vai infrastruktūras stāvoklis ir atbilstošs analizēto novēršanas un sagatavotības pasākumu ieviešanai?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

45. jautājums. Vai pastāv saraksts ar pieejamo aprīkojumu, kas vajadzīgs plānoto novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanai? Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver iespējamo aprīkojuma vajadzību apzināšanu, pamatojoties uz jau pastāvošo sarakstu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

46. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošanas laikā ir apzināti piegādes ķēdes riski, un vai ir veikti pasākumi piedāvājuma iztrūkuma riska mazināšanai?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

47. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai nodrošinātu pasākumu atbilstīgu īstenošanu, un vai ir nodrošināta šo zināšanu saglabāšana un pilnveidošana?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

48. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas par iepirkuma un loģistikas procedūrām, lai veiktu šos uzdevumus, un vai eksperti ir pienācīgi apmācīti piemērot šīs procedūras?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

49. jautājums. Vai ekspertiem, kuru uzdevums ir īstenot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ir zināšanas, lai veiktu dzīves cikla un papildspēku plānošanu, un vai šo metodoloģiju izmanto, lai pārskatītu aprīkojuma un sistēmu darbību un varētu palielināt kapacitāti ārkārtas situācijās?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

50. jautājums. Vai, veicot novēršanas un sagatavotības pasākumus, kas vajadzīgi, lai samazinātu un pielāgotu konstatētos riskus, ir apzināts vai izveidots budžets, juridiskais pamats un procedūras, lai plānotu turpmāku elastīgu resursu sadalījumu?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

51. jautājums. Vai novēršanas un sagatavotības pasākumu īstenošana ietver tādu nolīgumu sagatavošanu ar ieinteresētajām personām, kas regulē izmaksu sadali?

nepiemēro

1)

2)

3)

4)

6.   ATSAUČU UN ATTIECĪGO DOKUMENTU SARAKSTS

A Simple Guide to Risk and its Management, Broadleaf Capital International PTY Ltd, 2012 (pamatojoties uz ISO 31000:2009)

http://broadleaf.com.au/old/pdfs/trng_tuts/Tut_Simple_Guide_to_Risk_v11.pdf

An overview of the EFQM Excellence Model, EFQM, Brussels; šo modeli var izmantot, lai novērtētu organizācijas pašreizējās spējas

http://www.efqm.org/

Best Practices on Flood Prevention and Mitigation
  , iesniegtas ūdenssaimniecības nozares vadītāju sanāksmē 2003. gada jūnijā Atēnās, sagatavoja Nīderlande un Francija (Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) 2000. gadā izstrādāto Pamatnostādņu par plūdu ilgtspējīgu novēršanu atjauninājums)

http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/flooding_bestpractice.pdf

Civil Defence Emergency Capability Assessment Tool v. 4.2 (final)
  – CDEM spēju novērtēšanas rīks, kura pamatā ir Jaunzēlandes CDEM valsts stratēģija, Excel rīks, kurā uzmanība vērsta uz organizatoriskajām spējām un aplūkoti atbilstības, veiktspējas un rezultātu jautājumi

http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

Core Capabilities Crosswalk, U.S. Department of Homeland Security, Federal Emergency Management Agency (FEMA), atjaunināts: 2013. gada jūnijā

http://www.fema.gov/core-capabilities

Padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumi, Padomes dokuments 7788/10. ES Iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai, COM(2010) 673, 22.11.2010.

Padomes 26. septembra secinājums par riska pārvaldības spēju novērtējumu (13375/14)

Department of Homeland Security Risk Lexicon, Risk Steering Committee/USA, 2010. gada septembris

https://www.dhs.gov/xlibrary/assets/dhs-risk-lexicon-2010.pdf

Padomes Direktīva 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/60/EK (2007. gada 23. oktobris) par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (OV L 288, 6.11.2007., 27. lpp.)

Padomes Direktīva 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/18/ES (2012. gada 4. jūlijs) par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK (OV L 197, 24.7.2012., 1. lpp.)

Emergency Management Planning Guide 2010-2011, Public Safety Canada, 2010

http://www.publicsafety.gc.ca/cnt/rsrcs/pblctns/mrgnc-mngmnt-pnnng/index-eng.aspx

Eirokodeksi ir 10 Eiropas standartu sērija, EN 1990 – EN 1999, ar ko nodrošina vienotu pieeju būvju projektēšanai un citiem inženiertehniskajiem darbiem un būvizstrādājumiem;

http://eurocodes.jrc.ec.europa.eu/home.php

Eiropas Komisija: Ietekmes novērtējuma pamatnostādnes, SEC(2009) 92

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm

Eiropas Komisija: Pārskats par dabas un cilvēku izraisītu katastrofu riskiem ES, Eiropas Komisija, SWD (2014) 134 final, 8.4.2014.

Eiropas Komisija: Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai, paziņojums COM(2009) 82 galīgā redakcija, 23.2.2009.

Guidance on Implementing the Capacity Development Provisions of the Safe Drinking Water Act amendments of 1996, United Environmental Protection Agency, USA, 1998. gada jūlijs

http://www.epa.gov/ogwdw/smallsystems/pdfs/guidfin.pdf

Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises

http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

ISO 22300:2012 Sabiedrības drošība, Terminu vārdnīca

http://www.iso.org/iso/catalogue_detail.htm?csnumber=56199

ISO/CD 22325 Societal Security: Emergency management – Guidelines for emergency management capability assessment (for businesses)

ISO/IEC/FDIS International Standard 31010: Risk Management – Risk Assessment Techiques (2009)

ISO International Standard 31000 (2009): Risk Management – Principles and Guidelines

Methode für die Risikoanalyse im Bevölkerungsschutz, Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Katastrophenhilfe, Wissenschaftsforum Band 8, 2010

http://www.bbk.bund.de/SharedDocs/Downloads/BBK/DE/Publikationen/Wissenschaftsforum/Bd8_Methode-Risikoanalyse-BS.pdf?__blob=publicationFile

OECD Risk Management
  , ESAO darba dokumenti par publisko pārvaldību Nr. 23, autors Charles Baubion, 2013

http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-working-papers-on-public-governance_19934351

OECD Reviews of Risk Management Policies, Italy – Review of the Italian National Civil Protection System, OECD, 2010

http://www.oecd.org/italy/oecdreviewsofriskmanagementpoliciesitaly.htm

OECD Recommendations of the Council on the Governance of Critical Risks, ESAO Padomes sanāksme ministru līmenī, Parīze, 2014. gada 6.–7. maijs

http://www.oliverwyman.com/content/dam/oliver-wyman/global/en/2014/may/OECD%20-%20Recommendations%20on%20the%20governance%20of%20critical%20risks%20-%202014.pdf

Risk Management Assessment Framework – A tool for departments, HM Treasury, UK, 2009. gada jūlijs (instruments, lai novērtētu riska pārvaldības standartu organizācijā, pamatojoties uz Eiropas Kvalitātes vadības fonda (EFQM) izcilības modeli)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/191516/Risk_management_assessment_framework.pdf

UNISDR Terminology on Disaster Risk Reduction
  , Apvienoto Nāciju Organizācija, 2009

http://www.unisdr.org/we/inform/terminology

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

(2)  Turpat, 6. panta c) punkts.

(3)  Turpat, 5. panta f) punkts.

(4)  Skatīt Pārskatu par dabas un cilvēku izraisītu katastrofu riskiem ES, SWD(2014) 134 final, 8.4.2014.

(5)  13375/14.

(6)  Komisijas riska novērtējuma un kartēšanas pamatnostādnes katastrofu pārvarēšanas jomā, SEC(2010) 1626 final, 21.12.2010.

(7)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, “Boosting Resilience through Innovative Risk Governance”, OECD Reviews of Risk Management Policies, 2014, 48.–51. lpp., ISBN 978-92-64-20910-7.

(8)  To varētu darīt, veidojot starptautisku ekspertu grupu, kura var atbalstīt novērtēšanu visos šā procesa posmos, kā arī salīdzinošās pārskatīšanas programmu, ar kuras palīdzību dalībvalstis var mācīties cita no citas katastrofu risku pārvaldību.

(9)  Apdraudējumu ietekme daļēji ir atkarīga no spēkā esošajiem mazināšanas un novēršanas pasākumiem. Riska novērtējumā ņem vērā spēkā esošos pasākumus, lai novērtētu risku ietekmi, varbūtību un prioritāti.

(10)  SEC(2010) 1626 final, 21.12.2010., 29. lpp.

(11)  Plānošanā būtu jāņem vērā attiecībā uz nozaru riskiem izstrādātie plāni, piemēram, plūdu riska pārvaldības plāns, kas izstrādāts saskaņā ar Plūdu direktīvu (Direktīva 2007/60/EK).

(12)  Riska novērtējuma pamatnostādņu 30. lpp.

(13)  http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

(14)  Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises, http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

(15)  http://climate-adapt.eea.europa.eu/data-and-downloads?searchtext=&searchsectors=DISASTERRISKREDUCTION&searchtypes=ACTION#

---

| 8.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 261/25

---

To trešo valstu saraksts, kuras atzītas attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām Direktīvas 2008/106/EK (1) nolūkos

(2015. gada 1. augusta dati)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 261/04)

| — | Alžīrija (2) |
| --- | --- |

—

Alžīrija (2)

| — | Argentīna (3) |
| --- | --- |

—

Argentīna (3)

| — | Austrālija (4) |
| --- | --- |

—

Austrālija (4)

| — | Azerbaidžāna (5) |
| --- | --- |

—

Azerbaidžāna (5)

| — | Bangladeša (6) |
| --- | --- |

—

Bangladeša (6)

| — | Brazīlija (7) |
| --- | --- |

—

Brazīlija (7)

| — | Kanāda (8) |
| --- | --- |

—

Kanāda (8)

| — | Kaboverde (9) |
| --- | --- |

—

Kaboverde (9)

| — | Čīle (10) |
| --- | --- |

—

Čīle (10)

| — | Ķīna (11) |
| --- | --- |

—

Ķīna (11)

| — | Kuba (12) |
| --- | --- |

—

Kuba (12)

| — | Ekvadora (13) |
| --- | --- |

—

Ekvadora (13)

| — | Ēģipte (14) |
| --- | --- |

—

Ēģipte (14)

| — | Gruzija (15) |
| --- | --- |

—

Gruzija (15)

| — | Gana (16) |
| --- | --- |

—

Gana (16)

| — | Honkonga (17) |
| --- | --- |

—

Honkonga (17)

| — | Indija (18) |
| --- | --- |

—

Indija (18)

| — | Indonēzija (19) |
| --- | --- |

—

Indonēzija (19)

| — | Irānas Islāma Republika (20) |
| --- | --- |

—

Irānas Islāma Republika (20)

| — | Izraēla (21) |
| --- | --- |

—

Izraēla (21)

| — | Jamaika (22) |
| --- | --- |

—

Jamaika (22)

| — | Japāna (23) |
| --- | --- |

—

Japāna (23)

| — | Jordānijas Hāšimītu Karaliste (24) |
| --- | --- |

—

Jordānijas Hāšimītu Karaliste (24)

| — | Korejas Republika (Dienvidkoreja) (25) |
| --- | --- |

—

Korejas Republika (Dienvidkoreja) (25)

| — | Madagaskara (26) |
| --- | --- |

—

Madagaskara (26)

| — | Malaizija (27) |
| --- | --- |

—

Malaizija (27)

| — | Meksika (28) |
| --- | --- |

—

Meksika (28)

| — | Maroka (29) |
| --- | --- |

—

Maroka (29)

| — | Mjanma (30) |
| --- | --- |

—

Mjanma (30)

| — | Jaunzēlande (31) |
| --- | --- |

—

Jaunzēlande (31)

| — | Pakistāna (32) |
| --- | --- |

—

Pakistāna (32)

| — | Peru (33) |
| --- | --- |

—

Peru (33)

| — | Filipīnas (34) |
| --- | --- |

—

Filipīnas (34)

| — | Krievijas Federācija (35) |
| --- | --- |

—

Krievijas Federācija (35)

| — | Senegāla (36) |
| --- | --- |

—

Senegāla (36)

| — | Serbija (37) |
| --- | --- |

—

Serbija (37)

| — | Singapūra (38) |
| --- | --- |

—

Singapūra (38)

| — | Dienvidāfrika (39) |
| --- | --- |

—

Dienvidāfrika (39)

| — | Šrilanka (40) |
| --- | --- |

—

Šrilanka (40)

| — | Tunisija (41) |
| --- | --- |

—

Tunisija (41)

| — | Turcija (42) |
| --- | --- |

—

Turcija (42)

| — | Ukraina (43) |
| --- | --- |

—

Ukraina (43)

| — | Amerikas Savienotās Valstis (44) |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (44)

| — | Urugvaja (45) |
| --- | --- |

—

Urugvaja (45)

| — | Vjetnama (46) |
| --- | --- |

—

Vjetnama (46)

---

(1)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

(2)  Komisijas 2010. gada 28. jūnija Lēmums 2010/363/ES par Alžīrijas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku izglītību, mācībām un sertificēšanu, lai atzītu jūrnieku kompetences sertifikātus (OV L 163, 30.6.2010., 42. lpp.).

(3)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(4)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(5)  Komisijas 2011. gada 25. augusta Īstenošanas lēmums 2011/517/ES, ar ko Azerbaidžāna saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām (OV L 220, 26.8.2011., 22. lpp.).

(6)  Komisijas 2011. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums 2011/822/ES, ar ko Bangladeša saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām (OV L 327, 9.12.2011., 68. lpp.).

(7)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(8)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(9)  Komisijas 2011. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums 2011/821/ES, ar ko Kaboverde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām (OV L 327, 9.12.2011., 67. lpp.).

(10)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.

(11)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(12)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(13)  Komisijas 2011. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2011/385/ES par Ekvadoras atzīšanu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/106/EK attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām (OV L 170, 30.6.2011., 38. lpp.).

(14)  Komisijas 2012. gada 17. septembra Īstenošanas lēmums 2012/505/ES par Ēģiptes atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (OV L 252, 19.9.2012., 57. lpp.).

(15)  Komisijas 2013. gada 19. decembra Īstenošanas lēmums 2013/794/ES par Gruzijas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (OV L 349, 21.12.2013., 105. lpp.).

(16)  Komisijas 2012. gada 9. februāra Īstenošanas lēmums 2012/75/ES par Ganas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (OV L 38, 11.2.2012., 45. lpp.).

(17)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(18)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(19)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(20)  OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(21)  Komisijas 2010. gada 28. jūnija Lēmums 2010/361/ES par Izraēlas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku izglītību, mācībām un sertificēšanu, lai atzītu jūrnieku kompetences sertifikātus (OV L 161, 29.6.2010., 9. lpp.).

(22)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.

(23)  Komisijas 2014. gada 17. decembra Īstenošanas lēmums 2014/935/ES par Japānas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (OV L 365, 19.12.2014., 158. lpp.).

(24)  Komisijas 2012. gada 13. decembra Īstenošanas lēmums 2012/783/ES par Jordānijas Hāšimītu Karalistes atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (OV L 347, 15.12.2012., 28. lpp.).

(25)  OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(26)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(27)  OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(28)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.

(29)  Komisijas 2011. gada 31. augusta Īstenošanas lēmums 2011/520/ES par Marokas atzīšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām (OV L 226, 1.9.2011., 10. lpp.).

(30)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.

(31)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(32)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(33)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.

(34)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(35)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(36)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(37)  OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(38)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(39)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(40)  Komisijas 2010. gada 22. novembra Lēmums 2010/704/ES par Šrilankas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku izglītību, mācībām un sertificēšanu, lai atzītu jūrnieku kompetences sertifikātus (OV L 306, 23.11.2010., 77. lpp.).

(41)  Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/259/ES par Tunisijas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku izglītību, mācībām un sertificēšanu, lai atzītu jūrnieku kompetences sertifikātus (OV L 110, 29.4.2011., 34. lpp.).

(42)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.

(43)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 85, 7.4.2005., 8. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(44)  OV C 155, 29.6.2002., 11. lpp.; OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.; OV C 311, 19.12.2006., 59. lpp.

(45)  Komisijas 2012. gada 9. februāra Īstenošanas lēmums 2012/76/ES par Urugvajas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (OV L 38, 11.2.2012., 46. lpp.).

(46)  OV C 268, 7.11.2003., 7. lpp.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 8.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 261/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 261/28

---

SAISTOŠA IZZIŅA PAR TARIFU

(2015/C 261/05)

To muitas iestāžu saraksts, ko dalībvalstis izraudzījušās, lai tās pieņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu vaiizsniegtu tādu izziņu, kas apstiprināts saskaņā ar 6. panta 5. punktu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1), kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (2).

| Dalībvalsts | Muitas iestāde |
| --- | --- |
| APVIENOTĀ KARALISTE | Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
| HM Revenue and Customs |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

Dalībvalsts

Muitas iestāde

APVIENOTĀ KARALISTE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

AUSTRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte (ZVZ) |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte (ZVZ)

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

BEĻĢIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Operationele Expertise en Ondersteuning (OEO) |
| Expertise Wet- en regelgeving – Tarief |
| Koning Albert II-laan 33 – Bus 37 – A8 |
| 1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Operationele Expertise en Ondersteuning (OEO)

Expertise Wet- en regelgeving – Tarief

Koning Albert II-laan 33 – Bus 37 – A8

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Expertise opérationelle et support (EOS) |
| Expertise Législation et Réglementation – Tarif |
| North Galaxy – Tour A – 8ième étage |
| Boulevard du roi Albert II, 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Expertise opérationelle et support (EOS)

Expertise Législation et Réglementation – Tarif

North Galaxy – Tour A – 8ième étage

Boulevard du roi Albert II, 33

1030 Bruxelles

BULGĀRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Агенция “Митници” |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. “Г. С. Раковски” No. 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция “Митници”

Централно Митническо Управление

ул. “Г. С. Раковски” No. 47

1202 София/Sofia

ČEHIJAS REPUBLIKA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – Závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – Závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

DĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told – Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |
| (pieteikuma iesniedzēji ar uzņēmuma adresi Ziemeļjitlandes, Vidusjitlandes un Dienviddānijas reģionos) |

SKAT Århus

(Told – Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(pieteikuma iesniedzēji ar uzņēmuma adresi Ziemeļjitlandes, Vidusjitlandes un Dienviddānijas reģionos)

| SKAT København |
| --- |
| Told – Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |
| (pārējie pieteikuma iesniedzēji) |

SKAT København

Told – Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(pārējie pieteikuma iesniedzēji)

FRANCIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E1 |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil cédex |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E1

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil cédex

GRIEĶIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 11526 Αθήνα/Athens |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

11526 Αθήνα/Athens

HORVĀTIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10 000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10 000 Zagreb

IGAUNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Lõõtsa 8a |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Lõõtsa 8a

15176 Tallinn

ĪRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

ITĀLIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Direzione centrale legislazione e procedure doganali |
| Ufficio tariffa dognale, dazi e regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Direzione centrale legislazione e procedure doganali

Ufficio tariffa dognale, dazi e regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

KIPRA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

LATVIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| Talejas iela 1 |
| Rīga, LV-1978 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

Talejas iela 1

Rīga, LV-1978

LIETUVA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LUKSEMBURGA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MALTA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta

NĪDERLANDE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Belastingdienst Douane |
| --- |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

POLIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01-443 Warszawa

PORTUGĀLE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata, n.o 10 |
| 1149-027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata, n.o 10

1149-027 Lisboa

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz sais-tošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

RUMĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| ANAF – Direcţia Generală a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1 |
| Bucureşti |

ANAF – Direcţia Generală a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1

Bucureşti

SLOVĀKIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVĒNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Finančna uprava Republike Slovenije |
| Generalni finančni urad |
| p.p. 631 |
| Šmartinska cesta 55 |
| 1001 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Finančna uprava Republike Slovenije

Generalni finančni urad

p.p. 631

Šmartinska cesta 55

1001 Ljubljana

SOMIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Tulli – Tullausyksikkö |
| --- |
| Opastinsilta 12 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli – Tullausyksikkö

Opastinsilta 12

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen – Förtullningsenheten |
| --- |
| Semaforbon 12 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen – Förtullningsenheten

Semaforbon 12

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

SPĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

28071 Madrid

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus saistošai izziņai par tarifu

Visas valsts pārvaldes iestādes

UNGĀRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20–24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20–24.

1163

VĀCIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

ZVIEDRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

---

(1)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(2)  OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.

---