# Uradni list L 208/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 208 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 585. avgust 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 208

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 585. avgust 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1347 z dne 31. julija 2015 o prepovedi ribolova na atlantski losos v vodah Unije podrazdelkov 22–31 s plovili, ki plujejo pod zastavo Švedske | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1348 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 773/2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1349 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Južno Afriko na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ter njegov tranzit skozi Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco (
  1
  ) | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1350 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije | 10 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1351 z dne 4. avgusta 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 30 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1352 z dne 30. julija 2015 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5124) | 33 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1353 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES glede vnosa za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos mesnih izdelkov ter obdelanih želodcev, mehurjev in črev v Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5290)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 44/2015 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 15. julija 2015 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2015/1354] | 39 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1347 z dne 31. julija 2015 o prepovedi ribolova na atlantski losos v vodah Unije podrazdelkov 22–31 s plovili, ki plujejo pod zastavo Švedske

1

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1348 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 773/2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1349 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Južno Afriko na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ter njegov tranzit skozi Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco (
  1
  )

1

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1350 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

10

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1351 z dne 4. avgusta 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

30

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1352 z dne 30. julija 2015 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5124)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5124)

33

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1353 z dne 3. avgusta 2015 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES glede vnosa za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos mesnih izdelkov ter obdelanih želodcev, mehurjev in črev v Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5290)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5290)

1

36

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 44/2015 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 15. julija 2015 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2015/1354]

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1347

z dne 31. julija 2015

o prepovedi ribolova na atlantski losos v vodah Unije podrazdelkov 22–31 s plovili, ki plujejo pod zastavo Švedske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 1221/2014 (2) določa kvote za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 1221/2014 (2) določa kvote za leto 2015.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2015 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. julija 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1221/2014 z dne 10. novembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembah uredb (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013 (UL L 330, 15.11.2014, str. 16).

2

---

PRILOGA

| Št. | 20/TQ1221 |
| --- | --- |
| Država članica | Švedska |
| Stalež | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| Vrsta | atlantski losos (Salmo salar) |
| Cona | vode Unije podrazdelkov 22–31 |
| Datum zaprtja | 16.7.2015 |

Št.

20/TQ1221

Država članica

Švedska

Stalež

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Vrsta

atlantski losos (Salmo salar)

Cona

vode Unije podrazdelkov 22–31

Datum zaprtja

16.7.2015

---

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1348

z dne 3. avgusta 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 773/2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1) ter zlasti člena 33 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom dne 19. junija 2015,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 773/2004 (2) med drugim določa pravila o preiskavah, ki jih izvaja Komisija, in dostopu do spisa Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 773/2004 (2) med drugim določa pravila o preiskavah, ki jih izvaja Komisija, in dostopu do spisa Komisije.

| (2) | Karteli so sporazumi ali usklajena ravnanja med dvema ali več konkurenti, katerih cilj je usklajevanje njihovega konkurenčnega obnašanja na trgu ali vplivanje na ustrezne parametre konkurence z ravnanji, kot so določanje ali usklajevanje nakupnih ali prodajnih cen ali drugih tržnih pogojev, porazdelitev proizvodnih ali prodajnih kvot, porazdelitev trgov in potrošnikov, vključno z manipulacijami razpisov za zbiranje ponudb, omejevanjem uvoza ali izvoza in protikonkurenčnimi ukrepi zoper druge konkurente. Takšna ravnanja sodijo k najhujšim kršitvam člena 101 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Karteli so sporazumi ali usklajena ravnanja med dvema ali več konkurenti, katerih cilj je usklajevanje njihovega konkurenčnega obnašanja na trgu ali vplivanje na ustrezne parametre konkurence z ravnanji, kot so določanje ali usklajevanje nakupnih ali prodajnih cen ali drugih tržnih pogojev, porazdelitev proizvodnih ali prodajnih kvot, porazdelitev trgov in potrošnikov, vključno z manipulacijami razpisov za zbiranje ponudb, omejevanjem uvoza ali izvoza in protikonkurenčnimi ukrepi zoper druge konkurente. Takšna ravnanja sodijo k najhujšim kršitvam člena 101 Pogodbe.

| (3) | Skrivne kartele je zaradi njihove narave pogosto težko odkriti in preiskovati brez sodelovanja podjetij ali posameznikov, ki so pri njih udeleženi. Zato Komisija meni, da je nagrajevanje podjetij, ki so udeležena pri tovrstnih nezakonitih ravnanjih, vendar so jih neodvisno od preostalih podjetij, udeleženih v kartelu, pripravljena priznati, jih opustiti in sodelovati s Komisijo, v interesu Unije. Koristi potrošnikov pri odkrivanju in kaznovanju skrivnih kartelov prevladajo nad koristmi nalaganja glob podjetjem, ki Komisiji omogočajo odkritje in prepoved takih ravnanj, sorazmerno z njihovim nezakonitim ravnanjem. Komisija v ta namen od leta 1996 izvaja program prizanesljivosti. V tem programu določa pogoje, pod katerimi lahko podjetja nagradi za njihovo sodelovanje v preiskavi Komisije. Program prizanesljivosti je Komisiji služil kot učinkovito orodje ter ji omogočil, da je razkrila in kaznovala mnoge skrivne kartele. Poleg tega ima program, po zaslugi katerega sta se povečala število odkritih kršitev in učinkovitost javnega izvrševanja, odvračilen učinek na kartele ter nenazadnje tvori podlago oškodovanim strankam, da zahtevajo odškodnino za škodo, ki so jo utrpele zaradi navedenih kršitev. |
| --- | --- |

(3)

Skrivne kartele je zaradi njihove narave pogosto težko odkriti in preiskovati brez sodelovanja podjetij ali posameznikov, ki so pri njih udeleženi. Zato Komisija meni, da je nagrajevanje podjetij, ki so udeležena pri tovrstnih nezakonitih ravnanjih, vendar so jih neodvisno od preostalih podjetij, udeleženih v kartelu, pripravljena priznati, jih opustiti in sodelovati s Komisijo, v interesu Unije. Koristi potrošnikov pri odkrivanju in kaznovanju skrivnih kartelov prevladajo nad koristmi nalaganja glob podjetjem, ki Komisiji omogočajo odkritje in prepoved takih ravnanj, sorazmerno z njihovim nezakonitim ravnanjem. Komisija v ta namen od leta 1996 izvaja program prizanesljivosti. V tem programu določa pogoje, pod katerimi lahko podjetja nagradi za njihovo sodelovanje v preiskavi Komisije. Program prizanesljivosti je Komisiji služil kot učinkovito orodje ter ji omogočil, da je razkrila in kaznovala mnoge skrivne kartele. Poleg tega ima program, po zaslugi katerega sta se povečala število odkritih kršitev in učinkovitost javnega izvrševanja, odvračilen učinek na kartele ter nenazadnje tvori podlago oškodovanim strankam, da zahtevajo odškodnino za škodo, ki so jo utrpele zaradi navedenih kršitev.

| (4) | Podjetja lahko v okviru sodelovanja Komisiji prostovoljno predložijo izjave podjetij zaradi prizanesljivosti, ki lahko vključujejo izjave sedanjih oz. nekdanjih zaposlenih in zastopnikov podjetja. Vendar pa bi podjetja od sodelovanja s Komisijo lahko odvrnila možnost, da bi imelo tako sodelovanje negativne posledice za njihov položaj v civilnem postopku. |
| --- | --- |

(4)

Podjetja lahko v okviru sodelovanja Komisiji prostovoljno predložijo izjave podjetij zaradi prizanesljivosti, ki lahko vključujejo izjave sedanjih oz. nekdanjih zaposlenih in zastopnikov podjetja. Vendar pa bi podjetja od sodelovanja s Komisijo lahko odvrnila možnost, da bi imelo tako sodelovanje negativne posledice za njihov položaj v civilnem postopku.

| (5) | Stranke v postopku pred Komisijo ter tretje osebe, kot so pritožniki in druge zainteresirane osebe, lahko pridobijo nekatere informacije iz spisa Komisije na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004. |
| --- | --- |

(5)

Stranke v postopku pred Komisijo ter tretje osebe, kot so pritožniki in druge zainteresirane osebe, lahko pridobijo nekatere informacije iz spisa Komisije na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004.

| (6) | Informacije, pridobljene na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004, se lahko uporabijo za namene sodnih ali upravnih postopkov za uporabo členov 101 in 102 Pogodbe. Vendar pa se tako pridobljenih informacij ne bi smelo uporabljati v postopkih pred nacionalnimi sodišči, če bi to lahko neupravičeno vplivalo na učinkovitost Komisije pri izvrševanju členov 101 in 102 Pogodbe. |
| --- | --- |

(6)

Informacije, pridobljene na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004, se lahko uporabijo za namene sodnih ali upravnih postopkov za uporabo členov 101 in 102 Pogodbe. Vendar pa se tako pridobljenih informacij ne bi smelo uporabljati v postopkih pred nacionalnimi sodišči, če bi to lahko neupravičeno vplivalo na učinkovitost Komisije pri izvrševanju členov 101 in 102 Pogodbe.

| (7) | Da se podjetij ne bi odvračalo od prostovoljnega priznanja njihove udeležbe pri kršitvi zakonodaje Unije o konkurenci v okviru Komisijinega programa prizanesljivosti ali postopka poravnave, se drugim strankam z dostopom do spisa na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004 zagotovi dostop do takega priznanja samo za namene uveljavljanja njihovih pravic do obrambe v postopku pred Komisijo. Te informacije se lahko uporabijo samo v postopkih sodne presoje odločitve pred sodišči Evropske unije ali v postopkih pred nacionalnimi sodišči v primerih, ki so neposredno povezani z zadevo, v kateri je bil dostop odobren, in ki se navezujejo na porazdelitev globe med udeleženci kartela ali na sodno presojo odločitve o kršitvi, ki jo je sprejel nacionalni organ, pristojen za konkurenco. |
| --- | --- |

(7)

Da se podjetij ne bi odvračalo od prostovoljnega priznanja njihove udeležbe pri kršitvi zakonodaje Unije o konkurenci v okviru Komisijinega programa prizanesljivosti ali postopka poravnave, se drugim strankam z dostopom do spisa na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004 zagotovi dostop do takega priznanja samo za namene uveljavljanja njihovih pravic do obrambe v postopku pred Komisijo. Te informacije se lahko uporabijo samo v postopkih sodne presoje odločitve pred sodišči Evropske unije ali v postopkih pred nacionalnimi sodišči v primerih, ki so neposredno povezani z zadevo, v kateri je bil dostop odobren, in ki se navezujejo na porazdelitev globe med udeleženci kartela ali na sodno presojo odločitve o kršitvi, ki jo je sprejel nacionalni organ, pristojen za konkurenco.

| (8) | Poleg navedenega uporaba informacij, pridobljenih na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004, v postopkih pred nacionalnimi sodišči ne bi smela neupravičeno posegati v preiskavo, ki jo izvaja Komisija glede kršitve zakonodaje Unije o konkurenci. Če je takšne informacije pripravila Komisija v postopku za izvrševanje zakonodaje Unije o konkurenci (kot je ugotovitev o možnih kršitvah) ali stranka v tem postopku (kot so odgovori na zahtevke Komisije po informacijah), stranki ne bi smelo biti dovoljeno, da takšne informacije uporabi v postopkih pred nacionalnimi sodišči, dokler Komisija ne konča svojega postopka zoper vse strani, ki so predmet njene preiskave, s sprejetjem sklepa na podlagi člena 7, 9 ali 10 Uredbe (ES) št. 1/2003 ali kako drugače konča svoj upravni postopek. |
| --- | --- |

(8)

Poleg navedenega uporaba informacij, pridobljenih na podlagi Uredbe (ES) št. 773/2004, v postopkih pred nacionalnimi sodišči ne bi smela neupravičeno posegati v preiskavo, ki jo izvaja Komisija glede kršitve zakonodaje Unije o konkurenci. Če je takšne informacije pripravila Komisija v postopku za izvrševanje zakonodaje Unije o konkurenci (kot je ugotovitev o možnih kršitvah) ali stranka v tem postopku (kot so odgovori na zahtevke Komisije po informacijah), stranki ne bi smelo biti dovoljeno, da takšne informacije uporabi v postopkih pred nacionalnimi sodišči, dokler Komisija ne konča svojega postopka zoper vse strani, ki so predmet njene preiskave, s sprejetjem sklepa na podlagi člena 7, 9 ali 10 Uredbe (ES) št. 1/2003 ali kako drugače konča svoj upravni postopek.

| (9) | Pravila v tej uredbi, ki urejajo ravnanje z izjavami podjetij zaradi prizanesljivosti in vlogami za poravnavo, bi se morala uporabljati tudi za izjave zaradi prizanesljivosti in vloge za poravnavo v smislu člena 2 Direktive 2014/104/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) o odškodninskih tožbah, ki jih organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, posredujejo Komisiji na podlagi Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

(9)

Pravila v tej uredbi, ki urejajo ravnanje z izjavami podjetij zaradi prizanesljivosti in vlogami za poravnavo, bi se morala uporabljati tudi za izjave zaradi prizanesljivosti in vloge za poravnavo v smislu člena 2 Direktive 2014/104/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) o odškodninskih tožbah, ki jih organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, posredujejo Komisiji na podlagi Uredbe (ES) št. 1/2003.

| (10) | Uredbo (ES) št. 773/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 773/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 773/2004 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | vstavi se člen 4a:
  „Člen 4a
  Komisijin program prizanesljivosti
  1.   Komisija lahko določi zahteve in pogoje glede sodelovanja, v skladu s katerimi lahko podjetjem, ki so ali so bila udeležena v skrivnih kartelih, zaradi njihovega sodelovanja pri razkritju kartela in pomoči pri ugotavljanju kršitve odobri imuniteto pred globami ali znižanje glob, ki bi se jim sicer naložile na podlagi člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 (Komisijin program prizanesljivosti).
  Imuniteta pred globami se lahko odobri podjetju, ki prvo predloži dokaze, ki bi Komisiji po njenem mnenju omogočili izvedbo ciljno usmerjene preiskave ali ugotovitev kršitve člena 101 Pogodbe v povezavi z domnevnim kartelom. Znižanje globe se lahko odobri podjetjem, ki Komisiji predložijo dokaze o domnevni kršitvi, ki predstavljajo pomembno dodano vrednost v primerjavi z dokazi, s katerimi Komisija že razpolaga.
  Komisija odobri imuniteto pred globami ali znižanje glob v okviru svojega programa prizanesljivosti samo, če podjetje ob koncu upravnega postopka izpolnjuje zahteve in pogoje glede sodelovanja, ki so določeni v programu prizanesljivosti. Ti lahko med drugim obsegajo vrsto informacij in dokazov, ki jih morajo podjetja predložiti, in nadaljnje sodelovanje, ki se od podjetij pričakuje v upravnem postopku.
  2.   Da bi podjetja lahko zaprosila za imuniteto pred globami ali znižanje glob, ki bi se jim sicer naložile, morajo Komisiji prostovoljno predstaviti opis svojega poznavanja o skrivnem kartelu in o svoji vlogi v njem, to pa je lahko tudi v obliki prostovoljne predstavitve poznavanja s strani nekdanjih ali sedanjih zaposlenih ali zastopnikov podjetja (izjave podjetja zaradi prizanesljivosti). Takšne izjave podjetij zaradi prizanesljivosti se pripravijo posebej za predložitev Komisiji z namenom pridobitve imunitete pred globami ali znižanja glob v okviru Komisijinega programa prizanesljivosti.
  3.   Komisija strankam poleg pisne predložitve ponudi druge primerne metode za podajanje izjav podjetij zaradi prizanesljivosti, vključno z ustnim podajanjem. Ustne izjave podjetij se lahko posnamejo in zapišejo v prostorih Komisije. Podjetju se zagotovi možnost, da v prostorih Komisije preveri tehnično natančnost posnetka svoje ustne izjave in po potrebi takoj popravi vsebino izjave. Pravila v tej uredbi o izjavah podjetij zaradi prizanesljivosti se uporabljajo za takšne izjave ne glede na medij, na katerem so shranjene. Že obstoječe informacije, tj. dokazi, ki obstajajo neodvisno od postopka Komisije in ki jih Komisiji predloži podjetje v okviru svoje vloge za imuniteto pred globami ali za znižanje glob, niso del izjave podjetja zaradi prizanesljivosti.“; |
| --- | --- |

1.

vstavi se člen 4a:

„Člen 4a

Komisijin program prizanesljivosti

1.   Komisija lahko določi zahteve in pogoje glede sodelovanja, v skladu s katerimi lahko podjetjem, ki so ali so bila udeležena v skrivnih kartelih, zaradi njihovega sodelovanja pri razkritju kartela in pomoči pri ugotavljanju kršitve odobri imuniteto pred globami ali znižanje glob, ki bi se jim sicer naložile na podlagi člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 (Komisijin program prizanesljivosti).

Imuniteta pred globami se lahko odobri podjetju, ki prvo predloži dokaze, ki bi Komisiji po njenem mnenju omogočili izvedbo ciljno usmerjene preiskave ali ugotovitev kršitve člena 101 Pogodbe v povezavi z domnevnim kartelom. Znižanje globe se lahko odobri podjetjem, ki Komisiji predložijo dokaze o domnevni kršitvi, ki predstavljajo pomembno dodano vrednost v primerjavi z dokazi, s katerimi Komisija že razpolaga.

Komisija odobri imuniteto pred globami ali znižanje glob v okviru svojega programa prizanesljivosti samo, če podjetje ob koncu upravnega postopka izpolnjuje zahteve in pogoje glede sodelovanja, ki so določeni v programu prizanesljivosti. Ti lahko med drugim obsegajo vrsto informacij in dokazov, ki jih morajo podjetja predložiti, in nadaljnje sodelovanje, ki se od podjetij pričakuje v upravnem postopku.

2.   Da bi podjetja lahko zaprosila za imuniteto pred globami ali znižanje glob, ki bi se jim sicer naložile, morajo Komisiji prostovoljno predstaviti opis svojega poznavanja o skrivnem kartelu in o svoji vlogi v njem, to pa je lahko tudi v obliki prostovoljne predstavitve poznavanja s strani nekdanjih ali sedanjih zaposlenih ali zastopnikov podjetja (izjave podjetja zaradi prizanesljivosti). Takšne izjave podjetij zaradi prizanesljivosti se pripravijo posebej za predložitev Komisiji z namenom pridobitve imunitete pred globami ali znižanja glob v okviru Komisijinega programa prizanesljivosti.

3.   Komisija strankam poleg pisne predložitve ponudi druge primerne metode za podajanje izjav podjetij zaradi prizanesljivosti, vključno z ustnim podajanjem. Ustne izjave podjetij se lahko posnamejo in zapišejo v prostorih Komisije. Podjetju se zagotovi možnost, da v prostorih Komisije preveri tehnično natančnost posnetka svoje ustne izjave in po potrebi takoj popravi vsebino izjave. Pravila v tej uredbi o izjavah podjetij zaradi prizanesljivosti se uporabljajo za takšne izjave ne glede na medij, na katerem so shranjene. Že obstoječe informacije, tj. dokazi, ki obstajajo neodvisno od postopka Komisije in ki jih Komisiji predloži podjetje v okviru svoje vloge za imuniteto pred globami ali za znižanje glob, niso del izjave podjetja zaradi prizanesljivosti.“;

| 2. | v členu 8 se črta odstavek 2; |
| --- | --- |

2.

v členu 8 se črta odstavek 2;

| 3. | v členu 10a(2) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če pogovori o poravnavi napredujejo, lahko Komisija določi rok, v katerem se lahko stranke zavežejo slediti postopek poravnave s predložitvijo vlog za poravnavo, v katerih so upoštevale rezultate pogovorov o poravnavi in priznale svojo udeležbo pri kršitvi člena 101 Pogodbe ter svojo odgovornost. Zadevna podjetja pripravijo te vloge za poravnavo v obliki formalne zahteve Komisiji, da sprejme odločitev v njihovi zadevi po zaključku postopka poravnave. Preden Komisija določi rok za predložitev vlog za poravnavo, se lahko zadevnim strankam na njihovo zahtevo pravočasno razkrijejo informacije iz prvega pododstavka. Komisija ni dolžna upoštevati vlog za poravnavo, prejetih po preteku navedenega roka.
  Komisija strankam poleg pisne predložitve ponudi druge primerne metode za podajanje vlog za poravnavo, vključno z ustnim podajanjem. Ustno podane vloge za poravnavo se lahko posnamejo in zapišejo v prostorih Komisije. Podjetju se zagotovi možnost, da v prostorih Komisije preveri tehnično natančnost posnetka svoje ustno podane vloge in po potrebi takoj popravi vsebino vloge. Pravila v tej uredbi o vlogah za poravnavo se uporabljajo za takšne vloge ne glede na medij, na katerem so shranjene.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 10a(2) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če pogovori o poravnavi napredujejo, lahko Komisija določi rok, v katerem se lahko stranke zavežejo slediti postopek poravnave s predložitvijo vlog za poravnavo, v katerih so upoštevale rezultate pogovorov o poravnavi in priznale svojo udeležbo pri kršitvi člena 101 Pogodbe ter svojo odgovornost. Zadevna podjetja pripravijo te vloge za poravnavo v obliki formalne zahteve Komisiji, da sprejme odločitev v njihovi zadevi po zaključku postopka poravnave. Preden Komisija določi rok za predložitev vlog za poravnavo, se lahko zadevnim strankam na njihovo zahtevo pravočasno razkrijejo informacije iz prvega pododstavka. Komisija ni dolžna upoštevati vlog za poravnavo, prejetih po preteku navedenega roka.

Komisija strankam poleg pisne predložitve ponudi druge primerne metode za podajanje vlog za poravnavo, vključno z ustnim podajanjem. Ustno podane vloge za poravnavo se lahko posnamejo in zapišejo v prostorih Komisije. Podjetju se zagotovi možnost, da v prostorih Komisije preveri tehnično natančnost posnetka svoje ustno podane vloge in po potrebi takoj popravi vsebino vloge. Pravila v tej uredbi o vlogah za poravnavo se uporabljajo za takšne vloge ne glede na medij, na katerem so shranjene.“;

| 4. | člen 15 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15
  Dostop do spisa“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 15 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Dostop do spisa“;

| (b) | odstavek 1a se nadomesti z naslednjim:
  „1a.   Po začetku postopka v skladu s členom 11(6) Uredbe (ES) št. 1/2003 in da se strankam omogoči predložiti vloge za poravnavo, jim Komisija na njihovo zahtevo in ob upoštevanju pogojev, določenih v zadevnih pododstavkih, razkrije dokaze in dokumente iz člena 10a(2). Stranke zato ob predložitvi vlog za poravnavo Komisiji zagotovijo, da bodo zahtevale dostop do spisa v skladu z odstavkom 1 po prejetju ugotovitve o možnih kršitvah samo v primeru, če v ugotovitvi o možnih kršitvah ne bo upoštevana vsebina njihovih vlog za poravnavo. Kadar se pogovori o poravnavi prekinejo z eno ali več strankami, se takšnim strankam odobri dostop do spisa v skladu z odstavkom 1, če je bila nanje naslovljena ugotovitev o možnih kršitvah.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1a se nadomesti z naslednjim:

„1a.   Po začetku postopka v skladu s členom 11(6) Uredbe (ES) št. 1/2003 in da se strankam omogoči predložiti vloge za poravnavo, jim Komisija na njihovo zahtevo in ob upoštevanju pogojev, določenih v zadevnih pododstavkih, razkrije dokaze in dokumente iz člena 10a(2). Stranke zato ob predložitvi vlog za poravnavo Komisiji zagotovijo, da bodo zahtevale dostop do spisa v skladu z odstavkom 1 po prejetju ugotovitve o možnih kršitvah samo v primeru, če v ugotovitvi o možnih kršitvah ne bo upoštevana vsebina njihovih vlog za poravnavo. Kadar se pogovori o poravnavi prekinejo z eno ali več strankami, se takšnim strankam odobri dostop do spisa v skladu z odstavkom 1, če je bila nanje naslovljena ugotovitev o možnih kršitvah.“;

| (c) | vstavi se odstavek 1b:
  „1b.   Dostop v skladu z odstavkom 1 ali 1a do izjave podjetja zaradi prizanesljivosti v smislu člena 4a(2) ali vloge za poravnavo v smislu člena 10a(2) se odobri samo v prostorih Komisije. Stranke in njihovi zastopniki ne smejo z mehaničnimi ali elektronskimi sredstvi kopirati izjav podjetij zaradi prizanesljivosti ali vlog za poravnavo.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se odstavek 1b:

„1b.   Dostop v skladu z odstavkom 1 ali 1a do izjave podjetja zaradi prizanesljivosti v smislu člena 4a(2) ali vloge za poravnavo v smislu člena 10a(2) se odobri samo v prostorih Komisije. Stranke in njihovi zastopniki ne smejo z mehaničnimi ali elektronskimi sredstvi kopirati izjav podjetij zaradi prizanesljivosti ali vlog za poravnavo.“;

| (d) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se črta;

| 5. | za členom 16 se vstavi poglavje VIa:
  „POGLAVJE VIa

  OMEJITVE GLEDE UPORABE INFORMACIJ, PRIDOBLJENIH MED POSTOPKOM KOMISIJE

  Člen 16a
  1.   Informacije, pridobljene na podlagi te uredbe, se lahko uporabijo samo za namene sodnih ali upravnih postopkov za uporabo členov 101 in 102 Pogodbe.
  2.   Dostop do izjav podjetij zaradi prizanesljivosti v smislu člena 4a(2) ali vlog za poravnavo v smislu člena 10a(2) se odobri samo za namene uveljavljanja pravic do obrambe v postopku pred Komisijo. Stranka, ki je pridobila dostop do spisa, lahko uporabi informacije, pridobljene iz takšnih izjav in vlog, samo če je to potrebno za uveljavljanje njenih pravic do obrambe v postopku:






  (a) | pred sodišči Evropske unije, v katerem se opravi sodna presoja odločitev Komisije, ali |
| --- | --- | --- |

5.

za členom 16 se vstavi poglavje VIa:

„POGLAVJE VIa

OMEJITVE GLEDE UPORABE INFORMACIJ, PRIDOBLJENIH MED POSTOPKOM KOMISIJE

Člen 16a

1.   Informacije, pridobljene na podlagi te uredbe, se lahko uporabijo samo za namene sodnih ali upravnih postopkov za uporabo členov 101 in 102 Pogodbe.

2.   Dostop do izjav podjetij zaradi prizanesljivosti v smislu člena 4a(2) ali vlog za poravnavo v smislu člena 10a(2) se odobri samo za namene uveljavljanja pravic do obrambe v postopku pred Komisijo. Stranka, ki je pridobila dostop do spisa, lahko uporabi informacije, pridobljene iz takšnih izjav in vlog, samo če je to potrebno za uveljavljanje njenih pravic do obrambe v postopku:

(a)

pred sodišči Evropske unije, v katerem se opravi sodna presoja odločitev Komisije, ali

| (b) | pred sodišči držav članic v zadevah, ki so neposredno povezane z zadevo, v kateri je bil odobren dostop, in se nanašajo na:






  (i) | porazdelitev globe med udeleženci kartela, ki jo je naložila Komisija in za plačilo katere so udeleženci solidarno odgovorni, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

pred sodišči držav članic v zadevah, ki so neposredno povezane z zadevo, v kateri je bil odobren dostop, in se nanašajo na:

(i)

porazdelitev globe med udeleženci kartela, ki jo je naložila Komisija in za plačilo katere so udeleženci solidarno odgovorni, ali

| (ii) | presojo odločitve, s katero je organ, pristojen za konkurenco v državi članici, ugotovil kršitev člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(ii)

presojo odločitve, s katero je organ, pristojen za konkurenco v državi članici, ugotovil kršitev člena 101 PDEU.

3.   Naslednje kategorije informacij, pridobljenih na podlagi te uredbe, se ne uporabijo v postopkih pred nacionalnimi sodišči, dokler Komisija ne konča svojega postopka zoper vse strani, ki so predmet njene preiskave, s sprejetjem sklepa na podlagi člena 7, 9 ali 10 Uredbe (ES) št. 1/2003 ali kako drugače konča svoj postopek:

| (a) | informacije, ki jih je pripravila druga fizična ali pravna oseba posebej za postopek Komisije, in |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki jih je pripravila druga fizična ali pravna oseba posebej za postopek Komisije, in

| (b) | informacije, ki jih je Komisija pripravila med postopkom in poslala strankam.“ |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki jih je Komisija pripravila med postopkom in poslala strankam.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba v celoti je zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 123, 27.4.2004, str. 18). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1) in Uredbo (ES) št. 622/2008 (UL L 171, 1.7.2008, str. 3).

2

(3)  Direktiva 2014/104/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o nekaterih pravilih, ki urejajo odškodninske tožbe po nacionalnem pravu za kršitve določb konkurenčnega prava držav članic in Evropske unije (UL L 349, 5.12.2014, str. 1).

3

---

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1349

z dne 3. avgusta 2015

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Južno Afriko na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ter njegov tranzit skozi Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), in zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka točke 1 člena 8, točke 4 člena 8 in člena 9(4)(c) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (2) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njihov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Uredba določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (2) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njihov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Uredba določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba (ES) št. 798/2008 določa tudi pogoje za tretjo državo, ozemlje, območje ali kompartment, da se lahko šteje za prosto oz. prost visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 798/2008 določa tudi pogoje za tretjo državo, ozemlje, območje ali kompartment, da se lahko šteje za prosto oz. prost visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI).

| (3) | Južna Afrika je na seznamu v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 navedena kot tretja država, iz katere je dovoljen uvoz matičnih in proizvodnih ratitov, valilnih jajc in enodnevnih piščancev, mesa ratitov, jajc, jajčnih izdelkov in jajc, prostih specifičnih patogenih organizmov, v Unijo ter njihov tranzit skozi Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Južna Afrika je na seznamu v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 navedena kot tretja država, iz katere je dovoljen uvoz matičnih in proizvodnih ratitov, valilnih jajc in enodnevnih piščancev, mesa ratitov, jajc, jajčnih izdelkov in jajc, prostih specifičnih patogenih organizmov, v Unijo ter njihov tranzit skozi Unijo.

| (4) | Po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N2 na ozemlju Južne Afrike aprila 2011 je bil uvoz matičnih in proizvodnih ratitov, valilnih jajc in enodnevnih piščancev ratitov ter mesa ratitov prepovedan z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 536/2011 (3). |
| --- | --- |

(4)

Po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N2 na ozemlju Južne Afrike aprila 2011 je bil uvoz matičnih in proizvodnih ratitov, valilnih jajc in enodnevnih piščancev ratitov ter mesa ratitov prepovedan z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 536/2011 (3).

| (5) | Poleg tega sta bili sprejeti izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 991/2011 (4) in (EU) št. 110/2012 (5) v zvezi z razvojem stanja bolezni. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega sta bili sprejeti izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 991/2011 (4) in (EU) št. 110/2012 (5) v zvezi z razvojem stanja bolezni.

| (6) | Dokler ni bilo mogoče celotnega ozemlja Južne Afrike razglasiti za prosto HPAI, je bil dovoljen uvoz mesa ratitov iz ratitov, gojenih na registriranih zaprtih gospodarstvih z ratiti, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 166/2014 (6) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 952/2014 (7). |
| --- | --- |

(6)

Dokler ni bilo mogoče celotnega ozemlja Južne Afrike razglasiti za prosto HPAI, je bil dovoljen uvoz mesa ratitov iz ratitov, gojenih na registriranih zaprtih gospodarstvih z ratiti, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 166/2014 (6) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 952/2014 (7).

| (7) | Južna Afrika je 2. marca 2015 predložila informacije o svojem stanju HPAI in razglasila svoje celotno ozemlje za prosto navedene bolezni ter zaprosila za dovoljenje za ponovni izvoz mesa ratitov v Unijo. |
| --- | --- |

(7)

Južna Afrika je 2. marca 2015 predložila informacije o svojem stanju HPAI in razglasila svoje celotno ozemlje za prosto navedene bolezni ter zaprosila za dovoljenje za ponovni izvoz mesa ratitov v Unijo.

| (8) | Službe Komisije so navedene informacije pregledale. Na podlagi navedene ocene in jamstev, ki jih je zagotovila Južna Afrika, so službe Komisije ugotovile, da bi bilo treba uvoz mesa ratitov znova dovoliti s celotnega ozemlja Južne Afrike. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije so navedene informacije pregledale. Na podlagi navedene ocene in jamstev, ki jih je zagotovila Južna Afrika, so službe Komisije ugotovile, da bi bilo treba uvoz mesa ratitov znova dovoliti s celotnega ozemlja Južne Afrike.

| (9) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (UL L 226, 23.8.2008, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 536/2011 z dne 1. junija 2011 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES in Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav (UL L 147, 2.6.2011, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 991/2011 z dne 5. oktobra 2011 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES in Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco (UL L 261, 6.10.2011, str. 19).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 110/2012 z dne 9. februarja 2012 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES in Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav (UL L 37, 10.2.2012, str. 50).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 166/2014 z dne 17. februarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 798/2008 v zvezi z zahtevami za izdajanje spričeval za uvoz mesa gojenih ratitov za prehrano ljudi v Unijo in vnosoma za Izrael in Južno Afriko na seznamu tretjih držav in ozemelj (UL L 54, 22.2.2014, str. 2).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 952/2014 z dne 4. septembra 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Malezijo na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco in glede vzorcev veterinarskih spričeval za uvoz perutnine, enodnevnih piščancev, valilnih jajc, perutninskega mesa, mesa gojenih ratitov in jajc (UL L 273, 13.9.2014, str. 1).

7

---

PRILOGA

V delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se vnos za Južno Afriko nadomesti z naslednjim:

| Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja | Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji | Posebni pogoji | Status nadzora aviarne influence | Status cepljenja proti aviarni influenci | Status nadzora salmonele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorci | Dodatna jamstva | Končni datum (1) | Začetni datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „ZA – Južna Afrika | ZA-0 | celotno ozemlje države | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4“ |
| BPR | I | P2 | 9.4.2011 | | A | | |
| DOR | II | P2 | 9.4.2011 | | | |
| HER | III | P2 | 9.4.2011 | | | |
| RAT | VII | H | 9.4.2011 | 25.8.2015 | | | |

Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja

Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Posebni pogoji

Status nadzora aviarne influence

Status cepljenja proti aviarni influenci

Status nadzora salmonele

Vzorci

Dodatna jamstva

Končni datum (1)

Začetni datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„ZA – Južna Afrika

ZA-0

celotno ozemlje države

SPF

EP, E

S4“

BPR

I

P2

9.4.2011

A

DOR

II

P2

9.4.2011

HER

III

P2

9.4.2011

RAT

VII

H

9.4.2011

25.8.2015

---

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1350

z dne 3. avgusta 2015

o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije. Svet je z Uredbo (ES) št. 1645/2005 (3) spremenil raven veljavnih izravnalnih ukrepov proti uvozu PET iz Indije. Spremembe so se uvedle na podlagi pospešenega pregleda, začetega v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 597/2009. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (4) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili nato po delnih vmesnih pregledih spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (5) in Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 906/2011 (6). Poznejši delni vmesni pregled se je zaključil brez spremembe veljavnih ukrepov z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 559/2012 (7). Svet je po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa z Izvedbeno uredbo (EU) št. 461/2013 (8) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (9) sprejela ponudbe o zavezi treh proizvajalcev izvoznikov iz Indije, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena. Z Izvedbenim sklepom 2014/109/EU (10) je Komisija umaknila sprejetje zavez zaradi spremenjenih okoliščin v primerjavi s tistimi, v katerih so bile zaveze sprejete. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije. Svet je z Uredbo (ES) št. 1645/2005 (3) spremenil raven veljavnih izravnalnih ukrepov proti uvozu PET iz Indije. Spremembe so se uvedle na podlagi pospešenega pregleda, začetega v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 597/2009. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (4) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili nato po delnih vmesnih pregledih spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (5) in Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 906/2011 (6). Poznejši delni vmesni pregled se je zaključil brez spremembe veljavnih ukrepov z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 559/2012 (7). Svet je po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa z Izvedbeno uredbo (EU) št. 461/2013 (8) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (9) sprejela ponudbe o zavezi treh proizvajalcev izvoznikov iz Indije, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena. Z Izvedbenim sklepom 2014/109/EU (10) je Komisija umaknila sprejetje zavez zaradi spremenjenih okoliščin v primerjavi s tistimi, v katerih so bile zaveze sprejete.

| (2) | Veljavni ukrepi vključujejo posebno izravnalno dajatev, ki znaša od 0 do 106,5 EUR na tono za poimensko navedene indijske proizvajalce, s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR na tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(2)

Veljavni ukrepi vključujejo posebno izravnalno dajatev, ki znaša od 0 do 106,5 EUR na tono za poimensko navedene indijske proizvajalce, s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR na tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev.

1.2   Začetek dveh delnih vmesnih pregledov

| (3) | Vložena sta bila dva zahtevka za delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe, ki sta ju vložila indijska proizvajalca izvoznika PET („vložnika“), in sicer najprej družba Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri“), nato pa družba Reliance Industries Limited („Reliance“). Kar zadeva vložnika, sta bila zahtevka omejena na proučitev zadevnega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(3)

Vložena sta bila dva zahtevka za delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe, ki sta ju vložila indijska proizvajalca izvoznika PET („vložnika“), in sicer najprej družba Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri“), nato pa družba Reliance Industries Limited („Reliance“). Kar zadeva vložnika, sta bila zahtevka omejena na proučitev zadevnega subvencioniranja.

| (4) | Vložnika sta predložila dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnika sta zlasti predložila dokaze prima facie, ki kažejo, da sta se njuna zneska subvencije zmanjšala precej pod stopnji dajatve, ki se zdaj uporabljata zanju. |
| --- | --- |

(4)

Vložnika sta predložila dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnika sta zlasti predložila dokaze prima facie, ki kažejo, da sta se njuna zneska subvencije zmanjšala precej pod stopnji dajatve, ki se zdaj uporabljata zanju.

| (5) | V primeru družbe Dhunseri naj bi do tega zmanjšanja splošnega zneska subvencije prišlo zaradi izteka njegovega statusa izvozno usmerjene enote in zmanjšanja uvoznih dajatev za surovine za proizvodnjo zadevnega izdelka po preiskavi, ki je privedla do obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

V primeru družbe Dhunseri naj bi do tega zmanjšanja splošnega zneska subvencije prišlo zaradi izteka njegovega statusa izvozno usmerjene enote in zmanjšanja uvoznih dajatev za surovine za proizvodnjo zadevnega izdelka po preiskavi, ki je privedla do obstoječih ukrepov.

| (6) | V primeru družbe Reliance naj bi do tega zmanjšanja splošnega zneska subvencije prišlo zaradi izteka sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev in sheme dobropisa za spodbudo imetnikom statusa ter zmanjšanja zneskov, ki jih je vložnik prejemal iz drugih shem, kot so shema ciljnega trga, shema ciljnega izdelka, shema za vnaprejšnje odobritve in shema za podporo izvozu investicijskega blaga. |
| --- | --- |

(6)

V primeru družbe Reliance naj bi do tega zmanjšanja splošnega zneska subvencije prišlo zaradi izteka sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev in sheme dobropisa za spodbudo imetnikom statusa ter zmanjšanja zneskov, ki jih je vložnik prejemal iz drugih shem, kot so shema ciljnega trga, shema ciljnega izdelka, shema za vnaprejšnje odobritve in shema za podporo izvozu investicijskega blaga.

| (7) | Komisija je po ugotovitvi, da vsak zahtevek vsebuje ustrezne dokaze prima facie, z obvestiloma z dne 6. junija 2014 (11) oziroma 1. avgusta 2014 (12) napovedala začetek delnih vmesnih pregledov v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregleda sta bila omejena na proučitev subvencioniranja posameznega vložnika. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je po ugotovitvi, da vsak zahtevek vsebuje ustrezne dokaze prima facie, z obvestiloma z dne 6. junija 2014 (11) oziroma 1. avgusta 2014 (12) napovedala začetek delnih vmesnih pregledov v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregleda sta bila omejena na proučitev subvencioniranja posameznega vložnika.

1.3   Strani, ki jih zadeva preiskava

| (8) | Komisija je o začetku pregledov uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilih o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku pregledov uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilih o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (9) | Družba Reliance je zahtevala zaslišanje, ki ji je bilo odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Družba Reliance je zahtevala zaslišanje, ki ji je bilo odobreno.

| (10) | Komisija je vložnikoma in vladi Indije poslala vprašalnike, da bi dobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno preiskavo, ti pa so izpolnjene vprašalnike vrnili v predpisanem roku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vložnikoma in vladi Indije poslala vprašalnike, da bi dobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno preiskavo, ti pa so izpolnjene vprašalnike vrnili v predpisanem roku.

| (11) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih družbe Dhunseri v Kalkuti in družbe Reliance v Mumbaju ter v prostorih vlade Indije v New Delhiju (generalni direktorat za zunanjo trgovino in ministrstvo za trgovino) in Kalkuti (ministrstvo za trgovino in industrijo vlade Zahodne Bengalije). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih družbe Dhunseri v Kalkuti in družbe Reliance v Mumbaju ter v prostorih vlade Indije v New Delhiju (generalni direktorat za zunanjo trgovino in ministrstvo za trgovino) in Kalkuti (ministrstvo za trgovino in industrijo vlade Zahodne Bengalije).

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (12) | Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2013 do 31. marca 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2013 do 31. marca 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“).

1.5   Razkritje

| (13) | Dne 16. junija in 1. julija 2015 so bile vlada Indije in druge zainteresirane strani obveščene o bistvenih dejstvih in pomislekih, na podlagi katerih je Komisija nameravala predlagati spremembo stopenj dajatev, ki se uporabljajo za družbi Dhunseri in Reliance. Prav tako so imele dovolj časa za predložitev pripomb. Vsa stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(13)

Dne 16. junija in 1. julija 2015 so bile vlada Indije in druge zainteresirane strani obveščene o bistvenih dejstvih in pomislekih, na podlagi katerih je Komisija nameravala predlagati spremembo stopenj dajatev, ki se uporabljajo za družbi Dhunseri in Reliance. Prav tako so imele dovolj časa za predložitev pripomb. Vsa stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je navedeno v nadaljevanju.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (14) | Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se zdaj uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je po poreklu iz Indije („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(14)

Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se zdaj uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je po poreklu iz Indije („zadevni izdelek“).

2.2   Podobni izdelek

| (15) | Preiskava je razkrila, da ima zadevni izdelek enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe kot izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije. Zato se sklene, da so izdelki, ki se prodajajo na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je razkrila, da ima zadevni izdelek enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe kot izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije. Zato se sklene, da so izdelki, ki se prodajajo na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   REZULTATI PREISKAVE

3.1   Subvencioniranje

| (16) | Na podlagi informacij, ki so jih predložili vlada Indije in vložnika, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
  Državne sheme:






  (a) | shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“); |
| --- | --- | --- |

(16)

Na podlagi informacij, ki so jih predložili vlada Indije in vložnika, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

Državne sheme:

(a)

shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“);

| (b) | shema za povračilo dajatev („DDS“); |
| --- | --- |

(b)

shema za povračilo dajatev („DDS“);

| (c) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“); |
| --- | --- |

(c)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“);

| (d) | shema usmeritve v trg („FMS“); |
| --- | --- |

(d)

shema usmeritve v trg („FMS“);

| (e) | shema usmeritve v izdelek („FPS“); |
| --- | --- |

(e)

shema usmeritve v izdelek („FPS“);

| (f) | shema dodatnega spodbujanja izvoza („IEIS“); |
| --- | --- |

(f)

shema dodatnega spodbujanja izvoza („IEIS“);

| (g) | spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek („ITIRAD“). |
| --- | --- |

(g)

spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek („ITIRAD“).

Regionalne sheme:

| (h) | subvencijske sheme v Zahodni Bengaliji/sheme spodbude vlade Zahodne Bengalije („WBIS“). |
| --- | --- |

(h)

subvencijske sheme v Zahodni Bengaliji/sheme spodbude vlade Zahodne Bengalije („WBIS“).

Domnevno prekinjene/neveljavne sheme na nacionalni ravni, ki sta jih prej uporabljala pritožnika:

| (i) | shema izvozno usmerjenih obratov („EOU“) in posebnih ekonomskih con („SEZ“); |
| --- | --- |

(i)

shema izvozno usmerjenih obratov („EOU“) in posebnih ekonomskih con („SEZ“);

| (j) | shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“); |
| --- | --- |

(j)

shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“);

| (k) | dobropis za spodbudo imetnikom statusa („SHIS“). |
| --- | --- |

(k)

dobropis za spodbudo imetnikom statusa („SHIS“).

Domnevno prekinjene/neveljavne sheme na regionalni ravni, ki sta jih prej uporabljala pritožnika:

| (l) | shema spodbud za kapitalske naložbe vlade Gudžarata. |
| --- | --- |

(l)

shema spodbud za kapitalske naložbe vlade Gudžarata.

| (17) | Sheme iz uvodne izjave 16(a), (c) do (f) in (i) do (k), temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča vlado Indije, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na obdobje preiskave v zvezi s pregledom se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“ („FTP 09-14“). Poleg tega vlada Indije v dokumentu „Priročnik o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 09-14“), določa tudi postopke, ki urejajo FTP 09-14. Priročnik o postopkih se redno posodablja. Vlada Indije je 1. aprila 2015 izdala novo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020, s čimer sta se prekinili FMS in FPS. |
| --- | --- |

(17)

Sheme iz uvodne izjave 16(a), (c) do (f) in (i) do (k), temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča vlado Indije, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na obdobje preiskave v zvezi s pregledom se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“ („FTP 09-14“). Poleg tega vlada Indije v dokumentu „Priročnik o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 09-14“), določa tudi postopke, ki urejajo FTP 09-14. Priročnik o postopkih se redno posodablja. Vlada Indije je 1. aprila 2015 izdala novo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020, s čimer sta se prekinili FMS in FPS.

| (18) | Shema iz uvodne izjave 16(b) temelji na oddelku 75 zakona o carini iz leta 1962, oddelku 37 zakona o osrednjih trošarinah iz leta 1944, oddelkih 93A in 94 zakona o javnih financah iz leta 1994 ter pravilih o povračilu carin, osrednjih trošarin in davka na storitve iz leta 1995. Stopnje povračila se redno objavljajo. |
| --- | --- |

(18)

Shema iz uvodne izjave 16(b) temelji na oddelku 75 zakona o carini iz leta 1962, oddelku 37 zakona o osrednjih trošarinah iz leta 1944, oddelkih 93A in 94 zakona o javnih financah iz leta 1994 ter pravilih o povračilu carin, osrednjih trošarin in davka na storitve iz leta 1995. Stopnje povračila se redno objavljajo.

| (19) | Shema iz uvodne izjave 16(g) temelji na zakonu o davku od dohodka iz leta 1961 („ZDD“), ki se vsako leto spreminja z zakonom o javnih financah. |
| --- | --- |

(19)

Shema iz uvodne izjave 16(g) temelji na zakonu o davku od dohodka iz leta 1961 („ZDD“), ki se vsako leto spreminja z zakonom o javnih financah.

| (20) | Shemo iz uvodne izjave 16(h) upravlja vlada Zahodne Bengalije, kakor je določeno v poročilu oddelka vlade Zahodne Bengalije za trgovino in industrijo št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999. |
| --- | --- |

(20)

Shemo iz uvodne izjave 16(h) upravlja vlada Zahodne Bengalije, kakor je določeno v poročilu oddelka vlade Zahodne Bengalije za trgovino in industrijo št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999.

| (21) | Shemo iz uvodne izjave 16(l) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata. |
| --- | --- |

(21)

Shemo iz uvodne izjave 16(l) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.

| (22) | Preiskava je razkrila, da so sheme iz uvodne izjave 16(i) do (l) prekinjene ali pa jih vložnika ne moreta več uporabljati. |
| --- | --- |

(22)

Preiskava je razkrila, da so sheme iz uvodne izjave 16(i) do (l) prekinjene ali pa jih vložnika ne moreta več uporabljati.

3.2   Shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorisation Scheme – AAS)

| (23) | Komisija je ugotovila, da je družba Reliance uporabljala AAS med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je ugotovila, da je družba Reliance uporabljala AAS med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom.

3.2.1   Pravna podlaga

| (24) | Podroben opis sheme vsebujejo odstavki od 4.1.1 do 4.1.14 dokumenta FTP 09-14 in poglavja od 4.1 do 4.30 dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(24)

Podroben opis sheme vsebujejo odstavki od 4.1.1 do 4.1.14 dokumenta FTP 09-14 in poglavja od 4.1 do 4.30 dokumenta HOP I 09-14.

3.2.2   Upravičenost

| (25) | AAS sestavlja šest podshem, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 26. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 dokumenta FTP 09-14, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov, so upravičeni do podsheme AAS za predvideni izvoz. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(25)

AAS sestavlja šest podshem, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 26. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 dokumenta FTP 09-14, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov, so upravičeni do podsheme AAS za predvideni izvoz. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit).

3.2.3   Praktično izvajanje

| (26) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
  (a)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta navedena v dovoljenju;
  (b)   letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemične in sorodne izdelke). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
  (c)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in v ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek;
  (d)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, ki so omenjeni v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) dokumenta FTP 09-14. Po trditvah vlade Indije se predvideni izvoz nanaša na tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Če je blago izdelano v Indiji, za predvideni izvoz veljajo številne kategorije dobav, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni;
  (e)   ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek ARO. V takem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestil za končne trošarine). V okviru mehanizma ARO dobavitelj prejme nadomestilo za plačane davke in dajatve, namesto da bi bila ta vrnjena končnemu izvozniku v obliki povračil/nadomestil dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
  (f)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka validira odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestila končne trošarine). |
| --- | --- |

(26)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(a)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta navedena v dovoljenju;

(b)   letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemične in sorodne izdelke). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;

(c)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in v ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek;

(d)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, ki so omenjeni v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) dokumenta FTP 09-14. Po trditvah vlade Indije se predvideni izvoz nanaša na tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Če je blago izdelano v Indiji, za predvideni izvoz veljajo številne kategorije dobav, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni;

(e)   ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek ARO. V takem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestil za končne trošarine). V okviru mehanizma ARO dobavitelj prejme nadomestilo za plačane davke in dajatve, namesto da bi bila ta vrnjena končnemu izvozniku v obliki povračil/nadomestil dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(f)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka validira odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestila končne trošarine).

| (27) | Komisija je ugotovila, da je v celotnem obdobju preiskave v zvezi s pregledom družba Reliance za zadevni izdelek še naprej uporabljala le eno od teh podshem, in sicer AAS za fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene sheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je ugotovila, da je v celotnem obdobju preiskave v zvezi s pregledom družba Reliance za zadevni izdelek še naprej uporabljala le eno od teh podshem, in sicer AAS za fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene sheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep.

| (28) | Pri AAS za fizični izvoz iz uvodne izjave 26(a) vlada Indije določi količino in vrednost, ki veljata za nadomestilo za uvoz in obveznosti izvoza ter sta navedeni v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi vlada Indije na osnovi standardnih vhodno-izhodnih normativov (Standard Input Output Norms – SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(28)

Pri AAS za fizični izvoz iz uvodne izjave 26(a) vlada Indije določi količino in vrednost, ki veljata za nadomestilo za uvoz in obveznosti izvoza ter sta navedeni v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi vlada Indije na osnovi standardnih vhodno-izhodnih normativov (Standard Input Output Norms – SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom.

| (29) | Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan, da vodi evidenco dejanske potrošnje blaga, ki ga na podlagi vsakega dovoljenja brez dajatev uvozi ali nabavi na domačem trgu, evidenco pa je treba voditi v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 in HOP I 09-14). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. |
| --- | --- |

(29)

Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan, da vodi evidenco dejanske potrošnje blaga, ki ga na podlagi vsakega dovoljenja brez dajatev uvozi ali nabavi na domačem trgu, evidenco pa je treba voditi v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 in HOP I 09-14). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.

| (30) | Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev). |
| --- | --- |

(30)

Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).

| (31) | Komisija je ugotovila, da ni bilo tesne povezave med uvoženimi surovinami in izvoženimi končnimi izdelki. Domnevne surovine so tudi uvožene in uporabljene za izdelke, ki niso zadevni izdelek. Poleg tega se licence za različne izdelke lahko (in tudi se) združujejo. To pomeni, da izvoz v okviru dovoljenja AAS za en izdelek lahko daje pravico za uvoz surovin brez dajatev v okviru dovoljenja AAS za drug izdelek. Med preveritvenim obiskom, ki ga je opravila Komisija, je družba Reliance potrdila, da se zaradi odsotnosti jasne povezave o porabi surovin poroča na podlagi SION. V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave 29 te uredbe družba ni vodila evidenc, ki bi dokazovale, da je bila izvedena zunanja revizija. Komisija je na podlagi vsega navedenega sklenila, da družba Reliance ni dokazala, da so bile izpolnjene ustrezne določbe zunanjetrgovinske politike. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je ugotovila, da ni bilo tesne povezave med uvoženimi surovinami in izvoženimi končnimi izdelki. Domnevne surovine so tudi uvožene in uporabljene za izdelke, ki niso zadevni izdelek. Poleg tega se licence za različne izdelke lahko (in tudi se) združujejo. To pomeni, da izvoz v okviru dovoljenja AAS za en izdelek lahko daje pravico za uvoz surovin brez dajatev v okviru dovoljenja AAS za drug izdelek. Med preveritvenim obiskom, ki ga je opravila Komisija, je družba Reliance potrdila, da se zaradi odsotnosti jasne povezave o porabi surovin poroča na podlagi SION. V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave 29 te uredbe družba ni vodila evidenc, ki bi dokazovale, da je bila izvedena zunanja revizija. Komisija je na podlagi vsega navedenega sklenila, da družba Reliance ni dokazala, da so bile izpolnjene ustrezne določbe zunanjetrgovinske politike.

3.2.4   Sklep o AAS

| (32) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek vlade Indije, s katerim se zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo, in preiskovanim izvoznikom zagotavlja ugodnosti, saj izboljša njihovo likvidnost. |
| --- | --- |

(32)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek vlade Indije, s katerim se zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo, in preiskovanim izvoznikom zagotavlja ugodnosti, saj izboljša njihovo likvidnost.

| (33) | Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme. Zadevna podshema v tem primeru je torej očitno zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme. Zadevna podshema v tem primeru je torej očitno zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (34) | Poleg tega se v tem primeru zadevne podsheme ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Vlada Indije ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov vladi Indije ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Poleg tega vlada Indije ni izvedla nadaljnjega pregleda na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega se v tem primeru zadevne podsheme ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Vlada Indije ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov vladi Indije ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Poleg tega vlada Indije ni izvedla nadaljnjega pregleda na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.

| (35) | Proti podshemi iz uvodne izjave 26(a) se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(35)

Proti podshemi iz uvodne izjave 26(a) se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.2.5   Izračun višine subvencije

| (36) | Ker dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil ni, je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati le presežne odpuste dajatev, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ta izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja običajno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa kakršen koli domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni odgovoren preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(36)

Ker dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil ni, je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati le presežne odpuste dajatev, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ta izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja običajno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa kakršen koli domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni odgovoren preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja.

| (37) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, sta upravičenost do ugodnosti (tj. izvoza v okviru dovoljenja) in dodelitev ugodnosti (tj. uvoz surovine brez dajatev) med seboj le ohlapno povezani. Ni treba, da se nastopita v določenem vrstnem redu ali časovnem okviru. Zato je mogoče, da upravičenost nastopi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, povezana dodelitev pa lahko nastopi pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ali po njem. Poleg tega se lahko s povezovanjem upravičenost do ugodnosti v okviru dovoljenja za en izdelek prenese, tako da se na koncu ugodnost dodeli za drug izdelek. |
| --- | --- |

(37)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, sta upravičenost do ugodnosti (tj. izvoza v okviru dovoljenja) in dodelitev ugodnosti (tj. uvoz surovine brez dajatev) med seboj le ohlapno povezani. Ni treba, da se nastopita v določenem vrstnem redu ali časovnem okviru. Zato je mogoče, da upravičenost nastopi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, povezana dodelitev pa lahko nastopi pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ali po njem. Poleg tega se lahko s povezovanjem upravičenost do ugodnosti v okviru dovoljenja za en izdelek prenese, tako da se na koncu ugodnost dodeli za drug izdelek.

| (38) | V preiskavi, ki je privedla do sedanje ravni dajatve za družbo Reliance, tj. Uredba (EU) št. 906/2011 („prejšnja uredba“), se je znesek subvencije, izpeljan iz AAS, za družbo Reliance izračunal na podlagi opuščenih uvoznih dajatev za ves uvožen material za vse izdelke v okviru sheme med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Znesek subvencije je bil nato dodeljen za celotni prihodek od izvoza med obdobje preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(38)

V preiskavi, ki je privedla do sedanje ravni dajatve za družbo Reliance, tj. Uredba (EU) št. 906/2011 („prejšnja uredba“), se je znesek subvencije, izpeljan iz AAS, za družbo Reliance izračunal na podlagi opuščenih uvoznih dajatev za ves uvožen material za vse izdelke v okviru sheme med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Znesek subvencije je bil nato dodeljen za celotni prihodek od izvoza med obdobje preiskave v zvezi s pregledom.

| (39) | Komisija med tem pregledom ni imela na voljo podatkov za celoten uvoz na podlagi dovoljenj AAS, ki se je izvajal v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ti podatki so se uporabili med prejšnjo preiskavo, ko se je za družbo Reliance prvič vzpostavila stopnja subvencije v okviru AAS. Namesto tega je družba Reliance zagotovila le podatke v zvezi s tistimi odobritvami v okviru sheme AAS, ki so bile razpisane med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom in le za zadevni izdelek. Komisija je družbo Reliance obvestila, da so bili ti podatki iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 31 do 37 te uredbe, nezadostni, pri čemer je družbo Reliance pozvala, naj predloži ustrezne informacije, zahtevane v vprašalniku. Družba Reliance ni predložila zahtevanih informacij, pri čemer je pojasnila, da so bile surovine, uvožene v okviru AAS za proizvodnjo PET, uvožene tudi v okviru odobritev AAS, razpisanih za več drugih izdelkov, vključno s tistimi, ki jih proizvajajo drugi poslovni sektorji družbe. |
| --- | --- |

(39)

Komisija med tem pregledom ni imela na voljo podatkov za celoten uvoz na podlagi dovoljenj AAS, ki se je izvajal v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ti podatki so se uporabili med prejšnjo preiskavo, ko se je za družbo Reliance prvič vzpostavila stopnja subvencije v okviru AAS. Namesto tega je družba Reliance zagotovila le podatke v zvezi s tistimi odobritvami v okviru sheme AAS, ki so bile razpisane med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom in le za zadevni izdelek. Komisija je družbo Reliance obvestila, da so bili ti podatki iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 31 do 37 te uredbe, nezadostni, pri čemer je družbo Reliance pozvala, naj predloži ustrezne informacije, zahtevane v vprašalniku. Družba Reliance ni predložila zahtevanih informacij, pri čemer je pojasnila, da so bile surovine, uvožene v okviru AAS za proizvodnjo PET, uvožene tudi v okviru odobritev AAS, razpisanih za več drugih izdelkov, vključno s tistimi, ki jih proizvajajo drugi poslovni sektorji družbe.

| (40) | Komisija zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov ni mogla izračunati zneska subvencije na podlagi opuščenih uvoznih dajatev za ves material, uvožen za vse izdelke v okviru sheme med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kakor v prejšnji preiskavi. V teh okoliščinah se je po navedbah družbe Reliance izračun izvedel na podlagi skupnih izvoznih transakcij, za katere je bil opravljen kliring, med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v okviru dovoljenj AAS v zvezi z zadevnim izdelkom. Vlada Indije je potrdila, da ni verjetno, da družba ne bi zahtevala pravice do ugodnosti, do katere je upravičena v okviru dovoljenja AAS. Na podlagi tega je z uporabo SION znesek dajatve, privarčevane ob uvoženih surovinah, mogoče zanesljivo izračunati. |
| --- | --- |

(40)

Komisija zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov ni mogla izračunati zneska subvencije na podlagi opuščenih uvoznih dajatev za ves material, uvožen za vse izdelke v okviru sheme med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kakor v prejšnji preiskavi. V teh okoliščinah se je po navedbah družbe Reliance izračun izvedel na podlagi skupnih izvoznih transakcij, za katere je bil opravljen kliring, med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v okviru dovoljenj AAS v zvezi z zadevnim izdelkom. Vlada Indije je potrdila, da ni verjetno, da družba ne bi zahtevala pravice do ugodnosti, do katere je upravičena v okviru dovoljenja AAS. Na podlagi tega je z uporabo SION znesek dajatve, privarčevane ob uvoženih surovinah, mogoče zanesljivo izračunati.

| (41) | Stopnja subvencije za družbo Reliance, ugotovljena v zvezi s to shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znaša 4,67 %. |
| --- | --- |

(41)

Stopnja subvencije za družbo Reliance, ugotovljena v zvezi s to shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znaša 4,67 %.

3.2.6   Pripombe o končnem razkritju

| (42) | Družba Reliance se ni strinjala z uporabo SION za izračun ugodnosti v okviru AAS. Družba je izpostavila, da je Komisija to metodo uporabila, ker bi lahko družba Reliance za uvoz surovin za proizvodnjo PET hipotetično uporabila dovoljenja AAS, dodeljena za druge izdelke. Družba Reliance je trdila, da Komisija ni podprla te trditve. Družba je poleg tega trdila, da je Komisija z uporabo metode, ki temelji na SION, izračunala najvišji možni znesek ugodnosti, ki bi jo lahko družba Reliance hipotetično prejela. Družba Reliance je trdila tudi, da je Komisija v prejšnjih preiskavah upoštevala le dejansko ugodnost, prejeto za zadevni izdelek, ne pa hipotetičnih ugodnosti, ki bi lahko bile prejete za druge izdelke. Družba Reliance je trdila, da bi morala Komisija pri izračunu ugodnosti v okviru AAS upoštevati le opuščeno dajatev na ves uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki se je uporabila v okviru veljavnih dovoljenj AAS, razpisanih za PET. |
| --- | --- |

(42)

Družba Reliance se ni strinjala z uporabo SION za izračun ugodnosti v okviru AAS. Družba je izpostavila, da je Komisija to metodo uporabila, ker bi lahko družba Reliance za uvoz surovin za proizvodnjo PET hipotetično uporabila dovoljenja AAS, dodeljena za druge izdelke. Družba Reliance je trdila, da Komisija ni podprla te trditve. Družba je poleg tega trdila, da je Komisija z uporabo metode, ki temelji na SION, izračunala najvišji možni znesek ugodnosti, ki bi jo lahko družba Reliance hipotetično prejela. Družba Reliance je trdila tudi, da je Komisija v prejšnjih preiskavah upoštevala le dejansko ugodnost, prejeto za zadevni izdelek, ne pa hipotetičnih ugodnosti, ki bi lahko bile prejete za druge izdelke. Družba Reliance je trdila, da bi morala Komisija pri izračunu ugodnosti v okviru AAS upoštevati le opuščeno dajatev na ves uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki se je uporabila v okviru veljavnih dovoljenj AAS, razpisanih za PET.

| (43) | Komisija najprej opozarja, da je metodologijo, ki se uporablja v sedanji preiskavi, razvila družba Reliance. Komisija opozarja tudi, da ni zgolj hipoteza, da se surovine, ki se uvažajo v okviru dovoljenj AAS, razpisanih za izdelke, ki niso PET, uporabljajo pri proizvodnji PET in da se surovine, ki se uvažajo v okviru dovoljenj PET, ne uporabljajo. Zaradi svoje strukture surovine, ki jih je družba Reliance uvažala brez dajatev v okviru dovoljenj AAS za PET, niso neposredne surovine, temveč so osnovne surovine, kot je nafta. Kot je družba Reliance potrdila med preiskavo in kot je navedeno v uvodni izjavi 31 zgoraj, se navedene osnovne surovine uvažajo v okviru dovoljenj AAS za druge izdelke (in se uporabljajo za proizvodnjo drugih izdelkov) v petrokemičnem sektorju in zunaj njega. Posamezni zaprti sistemi za proizvodnjo vsakega od teh izdelkov ne obstajajo, zato so surovine, uvožene v okviru dovoljenj AAS za PET, zmešane med drugim z drugimi surovinami, uvoženimi v okviru dovoljenj AAS za druge izdelke. Na podlagi te mešanice se proizvajajo številni različni izdelki za izvoz v okviru dovoljenj AAS ali drugih shem oziroma za domači trg. V nasprotju s trditvami družbe Reliance ta položaj skupaj s pomisleki iz uvodne izjave 37 zgoraj potrjuje, da ugotavljanja dejanske ugodnosti za izvoz PET v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni mogoče omejiti le na proučitev uvoza surovin v okviru dovoljenj AAS za PET v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

(43)

Komisija najprej opozarja, da je metodologijo, ki se uporablja v sedanji preiskavi, razvila družba Reliance. Komisija opozarja tudi, da ni zgolj hipoteza, da se surovine, ki se uvažajo v okviru dovoljenj AAS, razpisanih za izdelke, ki niso PET, uporabljajo pri proizvodnji PET in da se surovine, ki se uvažajo v okviru dovoljenj PET, ne uporabljajo. Zaradi svoje strukture surovine, ki jih je družba Reliance uvažala brez dajatev v okviru dovoljenj AAS za PET, niso neposredne surovine, temveč so osnovne surovine, kot je nafta. Kot je družba Reliance potrdila med preiskavo in kot je navedeno v uvodni izjavi 31 zgoraj, se navedene osnovne surovine uvažajo v okviru dovoljenj AAS za druge izdelke (in se uporabljajo za proizvodnjo drugih izdelkov) v petrokemičnem sektorju in zunaj njega. Posamezni zaprti sistemi za proizvodnjo vsakega od teh izdelkov ne obstajajo, zato so surovine, uvožene v okviru dovoljenj AAS za PET, zmešane med drugim z drugimi surovinami, uvoženimi v okviru dovoljenj AAS za druge izdelke. Na podlagi te mešanice se proizvajajo številni različni izdelki za izvoz v okviru dovoljenj AAS ali drugih shem oziroma za domači trg. V nasprotju s trditvami družbe Reliance ta položaj skupaj s pomisleki iz uvodne izjave 37 zgoraj potrjuje, da ugotavljanja dejanske ugodnosti za izvoz PET v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni mogoče omejiti le na proučitev uvoza surovin v okviru dovoljenj AAS za PET v navedenem obdobju.

| (44) | V zvezi s prakso iz prejšnjih preiskav, ki jo navaja družba Reliance, je relevantna preiskava, ki je privedla do sedanje ravni dajatve. Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 38 do 40 zgoraj, Komisiji ni bilo predloženih dovolj podatkov za uporabo te metodologije. Zato je Komisija ob upoštevanju tega dejstva ugotovila, da metodologija, ki se uporablja v sedanji preiskavi, vseeno točno izraža dejansko ugodnost, ki jo je dodelila AAS, za izvoz PET v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi s prakso iz prejšnjih preiskav, ki jo navaja družba Reliance, je relevantna preiskava, ki je privedla do sedanje ravni dajatve. Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 38 do 40 zgoraj, Komisiji ni bilo predloženih dovolj podatkov za uporabo te metodologije. Zato je Komisija ob upoštevanju tega dejstva ugotovila, da metodologija, ki se uporablja v sedanji preiskavi, vseeno točno izraža dejansko ugodnost, ki jo je dodelila AAS, za izvoz PET v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (45) | Komisija se ne strinja, da se je z izbrano metodologijo izračunal najvišji možni znesek ugodnosti, ki bi ga družba Reliance lahko prejela za izvoz PET. Izračuni temeljijo na cenah in dajatvah, ki so se uporabljale v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, medtem ko bi se lahko zadevni izvoz izvajal pred navedenim obdobjem, v navedenem obdobju ali po njem, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 37. V zvezi s trditvijo, da je ugodnost, ki jo je Komisija izračunala, hipotetična, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40 zgoraj, je vlada Indije potrdila, da ni verjetno, da družba ne bi zahtevala pravice do ugodnosti, do katere je upravičena v okviru dovoljenja AAS. Družba bi izvažala v okviru AAS le, če je že uvozila zadevne surovine ali to namerava storiti v bližnji prihodnosti. V nasprotnem primeru bi se družba odločila za shemo DDS, ki je opisana spodaj in pri kateri ni potrebno, da so surovine uvožene. Po končnem razkritju družba Reliance ni predložila argumentov, zakaj ne bi mogla uveljavljati ugodnosti, do katere je upravičena na podlagi izvoza v okviru AAS. |
| --- | --- |

(45)

Komisija se ne strinja, da se je z izbrano metodologijo izračunal najvišji možni znesek ugodnosti, ki bi ga družba Reliance lahko prejela za izvoz PET. Izračuni temeljijo na cenah in dajatvah, ki so se uporabljale v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, medtem ko bi se lahko zadevni izvoz izvajal pred navedenim obdobjem, v navedenem obdobju ali po njem, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 37. V zvezi s trditvijo, da je ugodnost, ki jo je Komisija izračunala, hipotetična, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40 zgoraj, je vlada Indije potrdila, da ni verjetno, da družba ne bi zahtevala pravice do ugodnosti, do katere je upravičena v okviru dovoljenja AAS. Družba bi izvažala v okviru AAS le, če je že uvozila zadevne surovine ali to namerava storiti v bližnji prihodnosti. V nasprotnem primeru bi se družba odločila za shemo DDS, ki je opisana spodaj in pri kateri ni potrebno, da so surovine uvožene. Po končnem razkritju družba Reliance ni predložila argumentov, zakaj ne bi mogla uveljavljati ugodnosti, do katere je upravičena na podlagi izvoza v okviru AAS.

| (46) | Družba Reliance in vlada Indije sta trdili, da bi bilo treba ugodnost, izračunano na podlagi AAS, omejiti na presežno plačilo, ki ga je prejela družba Reliance. Družba Reliance in vlada Indije sta trdili, da bi bilo treba AAS obravnavati kot shemo za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe zaradi obstoja sistema, ki temelji na Dodatku 23, v katerem se poroča o dejanskih porabljenih vrednostih. Po navedbah družbe Reliance in vlade Indije je skupaj s potrjevanjem Dodatka 23, ki ga opravijo neodvisni revizorji, in možnostjo revizije, ki jo izvede vlada Indije, to ustrezen postopek spremljanja. Družba Reliance je trdila tudi, da je vlada Indije, dokler se SION upoštevajo, zaradi njihove učinkovitosti lahko prepričana, da ni bilo dodeljeno nakazilo presežne dajatve. |
| --- | --- |

(46)

Družba Reliance in vlada Indije sta trdili, da bi bilo treba ugodnost, izračunano na podlagi AAS, omejiti na presežno plačilo, ki ga je prejela družba Reliance. Družba Reliance in vlada Indije sta trdili, da bi bilo treba AAS obravnavati kot shemo za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe zaradi obstoja sistema, ki temelji na Dodatku 23, v katerem se poroča o dejanskih porabljenih vrednostih. Po navedbah družbe Reliance in vlade Indije je skupaj s potrjevanjem Dodatka 23, ki ga opravijo neodvisni revizorji, in možnostjo revizije, ki jo izvede vlada Indije, to ustrezen postopek spremljanja. Družba Reliance je trdila tudi, da je vlada Indije, dokler se SION upoštevajo, zaradi njihove učinkovitosti lahko prepričana, da ni bilo dodeljeno nakazilo presežne dajatve.

| (47) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 zgoraj, se o porabi surovin zaradi okoliščin družbe Reliance, ki so dodatno opisane v uvodni izjavi 43 zgoraj, poroča na podlagi SION. Med preverjanjem na kraju samem, ki ga je izvedla Komisija, ji družba ni predložila Dodatka 23 za zadevni izdelek. Tak Dodatek 23 je Komisiji predložila šele vlada Indije po preverjanjih na kraju samem, ki so bila izvedena v prostorih družbe Reliance in vlade Indije. Kot je navedeno v Dodatku 23, potrdilo neodvisnega revizorja vsebuje izjavo o neprevzemanju odgovornosti, da „dejansko porabljena revidirana količina temelji na evidencah stroškov družbe“. Komisija ni našla dokazov o tem, da je vlada Indije revidirala informacije, predložene v Dodatku 23, za PET ali kateri koli drug izdelek, ki ga proizvaja družba Reliance. V teh okoliščinah se Komisija ne strinja, da je vzpostavljen ustrezen postopek spremljanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 zgoraj, SION sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov vladi Indije ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Iz razlogov, navedenih v tej uvodni izjavi, se Komisija ne strinja, da bi bilo treba AAS obravnavati kot shemo za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 zgoraj, se o porabi surovin zaradi okoliščin družbe Reliance, ki so dodatno opisane v uvodni izjavi 43 zgoraj, poroča na podlagi SION. Med preverjanjem na kraju samem, ki ga je izvedla Komisija, ji družba ni predložila Dodatka 23 za zadevni izdelek. Tak Dodatek 23 je Komisiji predložila šele vlada Indije po preverjanjih na kraju samem, ki so bila izvedena v prostorih družbe Reliance in vlade Indije. Kot je navedeno v Dodatku 23, potrdilo neodvisnega revizorja vsebuje izjavo o neprevzemanju odgovornosti, da „dejansko porabljena revidirana količina temelji na evidencah stroškov družbe“. Komisija ni našla dokazov o tem, da je vlada Indije revidirala informacije, predložene v Dodatku 23, za PET ali kateri koli drug izdelek, ki ga proizvaja družba Reliance. V teh okoliščinah se Komisija ne strinja, da je vzpostavljen ustrezen postopek spremljanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 zgoraj, SION sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov vladi Indije ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Iz razlogov, navedenih v tej uvodni izjavi, se Komisija ne strinja, da bi bilo treba AAS obravnavati kot shemo za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (48) | Družba Reliance je navedla tudi, da se je uvozna dajatev za reformate od julija 2014 zmanjšala z 10 % na 2,5 %. Ker je bila ugodnost v okviru AAS izračunana na podlagi opuščene uvozne dajatve, je družba Reliance trdila, da bi morala biti ta sprememba, ki je trajne narave, izražena v izračunu ugodnosti, dodeljene v okviru sheme. |
| --- | --- |

(48)

Družba Reliance je navedla tudi, da se je uvozna dajatev za reformate od julija 2014 zmanjšala z 10 % na 2,5 %. Ker je bila ugodnost v okviru AAS izračunana na podlagi opuščene uvozne dajatve, je družba Reliance trdila, da bi morala biti ta sprememba, ki je trajne narave, izražena v izračunu ugodnosti, dodeljene v okviru sheme.

| (49) | Komisija opozarja, da se v skladu s členom 5 osnovne uredbe znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki se ugotovi v obdobju preiskave o subvencioniranju. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se lahko spremembe, ki so se zgodile po obdobju preiskave v zvezi s pregledom, upoštevajo le, če se subvencija ali subvencije ukinejo ali če je dokazano, da subvencije ne zagotavljajo več nobenih ugodnosti zadevnim izvoznikom. V obravnavanem primeru temu ni tako. |
| --- | --- |

(49)

Komisija opozarja, da se v skladu s členom 5 osnovne uredbe znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki se ugotovi v obdobju preiskave o subvencioniranju. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se lahko spremembe, ki so se zgodile po obdobju preiskave v zvezi s pregledom, upoštevajo le, če se subvencija ali subvencije ukinejo ali če je dokazano, da subvencije ne zagotavljajo več nobenih ugodnosti zadevnim izvoznikom. V obravnavanem primeru temu ni tako.

| (50) | Vlada Indije je trdila, da je Komisija upoštevala ugodnost AAS in DDS za iste izvozne transakcije. Vlada Indije je navedla, da družba lahko uporablja AAS za uvoz surovin za PET, vendar pozneje lahko izvozi nekaj proizvedenega PET v okviru DDS. V tem primeru bi morala družba izvajati drug izvoz za neplačano dajatev na surovine. Vlada Indije je trdila, da bi Komisija, če bi v tem primeru ugodnost izračunala na podlagi skupne neplačane uvozne dajatve v okviru AAS za surovine in skupnega povračila dajatve za izvoz v okviru DDS, isto ugodnost štela dvakrat. |
| --- | --- |

(50)

Vlada Indije je trdila, da je Komisija upoštevala ugodnost AAS in DDS za iste izvozne transakcije. Vlada Indije je navedla, da družba lahko uporablja AAS za uvoz surovin za PET, vendar pozneje lahko izvozi nekaj proizvedenega PET v okviru DDS. V tem primeru bi morala družba izvajati drug izvoz za neplačano dajatev na surovine. Vlada Indije je trdila, da bi Komisija, če bi v tem primeru ugodnost izračunala na podlagi skupne neplačane uvozne dajatve v okviru AAS za surovine in skupnega povračila dajatve za izvoz v okviru DDS, isto ugodnost štela dvakrat.

| (51) | Komisija navaja, da argument vlade Indije temelji na predpostavki, da se je ugodnost v okviru AAS izračunala le na podlagi uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in da se je ugodnost v okviru DDS izračunala na podlagi izvoza. Vendar je bila ugodnost v okviru AAS, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40 zgoraj, izračunana na podlagi izvoza PET v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in opuščene dajatve na uvoz, do katerega daje pravico navedeni izvoz. V tem primeru dvojno štetje ni mogoče. Komisija opozarja tudi, da možnost, ki je na voljo v okviru te sheme, da se surovine uvažajo v okviru ene sheme in da se posledična proizvodnja izvaža v okviru druge, dodatno kaže, da je metoda, ki jo je uporabila Komisija, ustrezna za točen izračun ugodnosti v okviru AAS. Prav tako kaže pomanjkanje sledljivosti dejanske izkoriščenosti surovin, kar je dodaten dokaz, da se AAS ne bi smelo obravnavati kot sheme za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Komisija navaja, da argument vlade Indije temelji na predpostavki, da se je ugodnost v okviru AAS izračunala le na podlagi uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in da se je ugodnost v okviru DDS izračunala na podlagi izvoza. Vendar je bila ugodnost v okviru AAS, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40 zgoraj, izračunana na podlagi izvoza PET v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in opuščene dajatve na uvoz, do katerega daje pravico navedeni izvoz. V tem primeru dvojno štetje ni mogoče. Komisija opozarja tudi, da možnost, ki je na voljo v okviru te sheme, da se surovine uvažajo v okviru ene sheme in da se posledična proizvodnja izvaža v okviru druge, dodatno kaže, da je metoda, ki jo je uporabila Komisija, ustrezna za točen izračun ugodnosti v okviru AAS. Prav tako kaže pomanjkanje sledljivosti dejanske izkoriščenosti surovin, kar je dodaten dokaz, da se AAS ne bi smelo obravnavati kot sheme za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (52) | Družba Reliance je trdila tudi, da bi bilo treba, ker se shemi AAS in DDS med seboj izključujeta, ugodnost v okviru teh shem izračunati le za njuna zadevna obsega in sicer z uporabo povprečne ugodnosti, ki se lahko pridobi z AAS in DDS. |
| --- | --- |

(52)

Družba Reliance je trdila tudi, da bi bilo treba, ker se shemi AAS in DDS med seboj izključujeta, ugodnost v okviru teh shem izračunati le za njuna zadevna obsega in sicer z uporabo povprečne ugodnosti, ki se lahko pridobi z AAS in DDS.

| (53) | Kot je navedla družba Reliance v svojih pripombah na končno razkritje, je Komisija ugodnost izračunala v okviru navedenih shem na podlagi skupnega obsega zadevnega izdelka, izvoženega iz Indije. Ta metodologija je skladna s členom 7(2) osnovne uredbe. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 51 zgoraj, metode, ki jih je Komisija uporabila za izračun ugodnosti v okviru AAS in DDS, upoštevajo medsebojno izključevanje navedenih shem. Zato je bil ta argument družbe Reliance zavrnjen. |
| --- | --- |

(53)

Kot je navedla družba Reliance v svojih pripombah na končno razkritje, je Komisija ugodnost izračunala v okviru navedenih shem na podlagi skupnega obsega zadevnega izdelka, izvoženega iz Indije. Ta metodologija je skladna s členom 7(2) osnovne uredbe. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 51 zgoraj, metode, ki jih je Komisija uporabila za izračun ugodnosti v okviru AAS in DDS, upoštevajo medsebojno izključevanje navedenih shem. Zato je bil ta argument družbe Reliance zavrnjen.

3.3   Shema za povračilo dajatev („DDS“)

| (54) | Komisija je ugotovila, da sta vložnika uporabljala DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je ugotovila, da sta vložnika uporabljala DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.3.1   Pravna podlaga

| (55) | Podrobni opis sheme DDS vsebujejo Predpisi za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor je bil spremenjen s poznejšimi uradnimi obvestili. |
| --- | --- |

(55)

Podrobni opis sheme DDS vsebujejo Predpisi za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor je bil spremenjen s poznejšimi uradnimi obvestili.

3.3.2   Upravičenost

| (56) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(56)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

3.3.3   Praktično izvajanje

| (57) | Upravičen izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki je izračunan kot delež vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Vlada Indije je določila stopnje vračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje so določene glede na povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovine za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DDS za zadevni izdelek v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila 3,9 % vrednosti FOB do 21. septembra 2013, po tem datumu pa 3 %. |
| --- | --- |

(57)

Upravičen izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki je izračunan kot delež vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Vlada Indije je določila stopnje vračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje so določene glede na povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovine za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DDS za zadevni izdelek v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila 3,9 % vrednosti FOB do 21. septembra 2013, po tem datumu pa 3 %.

| (58) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku, ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik, se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek DDS pa se nepreklicno določi. Potem ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun ali z denarnim nakazilom. |
| --- | --- |

(58)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku, ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik, se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek DDS pa se nepreklicno določi. Potem ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun ali z denarnim nakazilom.

| (59) | Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji (Bank Realisation Certificate – BRC). Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo vlada Indije izterjala izplačani znesek, če izvoznik ne predloži BRC v določenem roku. |
| --- | --- |

(59)

Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji (Bank Realisation Certificate – BRC). Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo vlada Indije izterjala izplačani znesek, če izvoznik ne predloži BRC v določenem roku.

| (60) | Znesek povračila se lahko porabi za kakršen koli namen. |
| --- | --- |

(60)

Znesek povračila se lahko porabi za kakršen koli namen.

| (61) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev po obračunskem načelu lahko knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. |
| --- | --- |

(61)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev po obračunskem načelu lahko knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.

3.3.4   Sklepna ugotovitev o DDS

| (62) | Shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek vlade Indije, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani vlade Indije. V zvezi z uporabo teh sredstev ni omejitev. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(62)

Shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek vlade Indije, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani vlade Indije. V zvezi z uporabo teh sredstev ni omejitev. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (63) | Vlada Indije stopnjo povračila dajatev za izvoz določi za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. |
| --- | --- |

(63)

Vlada Indije stopnjo povračila dajatev za izvoz določi za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin.

| (64) | Plačilo v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača vlada Indije po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, je treba šteti za nepovratna sredstva vlade Indije, ki so zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifično in da se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Plačilo v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača vlada Indije po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, je treba šteti za nepovratna sredstva vlade Indije, ki so zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifično in da se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (65) | Na podlagi navedenega se sklene, da se proti DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(65)

Na podlagi navedenega se sklene, da se proti DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.5   Izračun višine subvencije

| (66) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, za katere se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora vlada Indije izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, vlada Indije nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno Komisija šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, za katere se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora vlada Indije izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, vlada Indije nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno Komisija šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (67) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (68) | Komisija je tako ugotovila, da sta stopnji subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašali 3,27 % za družbo Dhunseri in 1,09 % za družbo Reliance. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je tako ugotovila, da sta stopnji subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašali 3,27 % za družbo Dhunseri in 1,09 % za družbo Reliance.

3.3.6   Pripombe o končnem razkritju

| (69) | Družba Reliance je navedla, da se je ugodnost v okviru DDS po obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala s 3 % na 2,4 %. Družba Reliance je trdila, da je ta sprememba trajne narave, zato bi bilo treba to upoštevati pri izračunu ugodnosti v okviru DDS. Družba Reliance je trdila tudi, da bi morala biti ugodnost, izračunana na podlagi DDS, omejena na presežna plačila, ki jih je prejela družba Reliance, saj bi bilo treba DDS obravnavati kot shemo za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Družba Reliance je navedla, da se je ugodnost v okviru DDS po obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala s 3 % na 2,4 %. Družba Reliance je trdila, da je ta sprememba trajne narave, zato bi bilo treba to upoštevati pri izračunu ugodnosti v okviru DDS. Družba Reliance je trdila tudi, da bi morala biti ugodnost, izračunana na podlagi DDS, omejena na presežna plačila, ki jih je prejela družba Reliance, saj bi bilo treba DDS obravnavati kot shemo za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (70) | V zvezi z zmanjšanjem ugodnosti v okviru DDS Komisija opozarja, da se v skladu s členom 5 osnovne uredbe znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki se ugotovi v obdobju preiskave o subvencioniranju. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se spremembe, ki so se zgodile po obdobju preiskave v zvezi s pregledom, lahko upoštevajo le, če se subvencija ali subvencije ukinejo ali če je dokazano, da subvencije ne zagotavljajo več nobenih ugodnosti zadevnim izvoznikom. To ne velja pri trenutni preiskavi, zato bi bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(70)

V zvezi z zmanjšanjem ugodnosti v okviru DDS Komisija opozarja, da se v skladu s členom 5 osnovne uredbe znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki se ugotovi v obdobju preiskave o subvencioniranju. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se spremembe, ki so se zgodile po obdobju preiskave v zvezi s pregledom, lahko upoštevajo le, če se subvencija ali subvencije ukinejo ali če je dokazano, da subvencije ne zagotavljajo več nobenih ugodnosti zadevnim izvoznikom. To ne velja pri trenutni preiskavi, zato bi bilo treba ta argument zavrniti.

| (71) | V zvezi s trditvijo, da bi se morala DDS obravnavati kot shema za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, niso bili predloženi dodatni argumenti, ki bi podpirali to trditev. Ta trditev je zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi s trditvijo, da bi se morala DDS obravnavati kot shema za povračilo dajatev, ki je dovoljena v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, niso bili predloženi dodatni argumenti, ki bi podpirali to trditev. Ta trditev je zato zavrnjena.

3.4   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

| (72) | Komisija je ugotovila, da je družba Reliance v okviru sheme EPCGS prejela koncesije, ki bi lahko bile dodeljene zadevnemu izdelku v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je ugotovila, da je družba Reliance v okviru sheme EPCGS prejela koncesije, ki bi lahko bile dodeljene zadevnemu izdelku v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.4.1   Pravna podlaga

| (73) | Podroben opis EPCGS je v poglavju 5 dokumenta FTP 09-14 in poglavju 5 dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(73)

Podroben opis EPCGS je v poglavju 5 dokumenta FTP 09-14 in poglavju 5 dokumenta HOP I 09-14.

3.4.2   Upravičenost

| (74) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(74)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev.

3.4.3   Praktično izvajanje

| (75) | Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. Vlada Indije v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 09-14 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. |
| --- | --- |

(75)

Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. Vlada Indije v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 09-14 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

| (76) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec lahko zahteva tudi ugodnosti iz predvidenega izvoza v zvezi z dobavo investicijskega blaga lastniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(76)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec lahko zahteva tudi ugodnosti iz predvidenega izvoza v zvezi z dobavo investicijskega blaga lastniku dovoljenja EPCGS.

3.4.4   Sklep o EPCGS

| (77) | Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve je finančni prispevek vlade Indije, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(77)

Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve je finančni prispevek vlade Indije, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (78) | Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez zaveze za izvoz. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez zaveze za izvoz. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

| (79) | EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(79)

EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

3.4.5   Izračun višine subvencije

| (80) | Komisija je znesek subvencije izračunala v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki kaže običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Znesek subvencije za obdobje preiskave v zvezi s pregledom se je nato izračunal tako, da se je celotni znesek neplačanih carinskih dajatev delil z obdobjem amortizacije. Tako izračunan znesek, ki se nanaša na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža celotno vrednost ugodnosti med tem obdobjem. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Ob predložitvi upravičenih zahtev so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete obvezne pristojbine za pridobitev subvencije, tako dobljen znesek subvencije pa določen kot števec. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je znesek subvencije izračunala v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki kaže običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Znesek subvencije za obdobje preiskave v zvezi s pregledom se je nato izračunal tako, da se je celotni znesek neplačanih carinskih dajatev delil z obdobjem amortizacije. Tako izračunan znesek, ki se nanaša na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža celotno vrednost ugodnosti med tem obdobjem. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Ob predložitvi upravičenih zahtev so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete obvezne pristojbine za pridobitev subvencije, tako dobljen znesek subvencije pa določen kot števec.

| (81) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je Komisija ta znesek subvencije dodelila za promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je Komisija ta znesek subvencije dodelila za promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (82) | Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je za družbo Reliance stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,43 %. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je za družbo Reliance stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,43 %.

3.5   Shema usmeritve v trg (Focus Market Scheme – FMS)

| (83) | Komisija je ugotovila, da sta vložnika uporabljala FMS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je ugotovila, da sta vložnika uporabljala FMS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.5.1   Pravna podlaga

| (84) | Shema FMS je podrobno opisana v odstavku 3.14 dokumenta FTP 09-14 in odstavku 3.8 dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(84)

Shema FMS je podrobno opisana v odstavku 3.14 dokumenta FTP 09-14 in odstavku 3.8 dokumenta HOP I 09-14.

3.5.2   Upravičenost

| (85) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(85)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

3.5.3   Praktično izvajanje

| (86) | V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov, vključno z izvozom rezanih PET, v države, navedene v preglednicah 1 in 2 v Dodatku 37(C) dokumenta HOP I 09-14, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 3 % vrednosti FOB. Od 1. aprila 2011 je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v preglednici 3 v Dodatku 37(C) (trgi posebne usmeritve), upravičen do dobropisa za dajatve v višini 4 % vrednosti FOB. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov, vključno z izvozom rezanih PET, v države, navedene v preglednicah 1 in 2 v Dodatku 37(C) dokumenta HOP I 09-14, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 3 % vrednosti FOB. Od 1. aprila 2011 je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v preglednici 3 v Dodatku 37(C) (trgi posebne usmeritve), upravičen do dobropisa za dajatve v višini 4 % vrednosti FOB. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah.

| (87) | Dobropisi za dajatve po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. |
| --- | --- |

(87)

Dobropisi za dajatve po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

| (88) | Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), vlada Indije nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve. |
| --- | --- |

(88)

Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), vlada Indije nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.

3.5.4   Sklepi o FMS

| (89) | FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve FMS je finančni prispevek vlade Indije, ker bo ta dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve FMS pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(89)

FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve FMS je finančni prispevek vlade Indije, ker bo ta dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve FMS pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (90) | Poleg tega je shema FMS zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega je shema FMS zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

| (91) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti iz sheme FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi moral dokazati, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za dajatve v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(91)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti iz sheme FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi moral dokazati, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za dajatve v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

3.5.5   Izračun višine subvencije

| (92) | Znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kakor sta jo vložnika knjižila po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za zadevne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(92)

Znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kakor sta jo vložnika knjižila po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za zadevne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (93) | Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je stopnja subvencije na podlagi zadevne sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,41 % za družbo Dhunseri in 1,16 % za družbo Reliance. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je stopnja subvencije na podlagi zadevne sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,41 % za družbo Dhunseri in 1,16 % za družbo Reliance.

3.5.6   Umik in nadomestitev sheme FMS

| (94) | Vlada Indije je 1. aprila 2015 izdala novo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020. V tej novi zunanjetrgovinski politiki se FMS, skupaj s štirimi drugimi shemami, nadomesti s shemo spodbud za izvoz trgovskega blaga („MEIS“). MEIS se ne uporablja za izvoz zadevnega izdelka, saj PET ni na seznamu priglašenih izdelkov. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se v zvezi s to shemo subvencij ne sme uvesti noben ukrep. |
| --- | --- |

(94)

Vlada Indije je 1. aprila 2015 izdala novo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020. V tej novi zunanjetrgovinski politiki se FMS, skupaj s štirimi drugimi shemami, nadomesti s shemo spodbud za izvoz trgovskega blaga („MEIS“). MEIS se ne uporablja za izvoz zadevnega izdelka, saj PET ni na seznamu priglašenih izdelkov. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se v zvezi s to shemo subvencij ne sme uvesti noben ukrep.

3.6   Shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme – FPS)

| (95) | Komisija je ugotovila, da sta vložnika uporabljala FPS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je ugotovila, da sta vložnika uporabljala FPS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.6.1   Pravna podlaga

| (96) | Podroben opis te sheme je opredeljen v odstavkih od 3.15 do 3.17 dokumenta FTP 09-14 in poglavjih od 3.9 do 3.11 dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(96)

Podroben opis te sheme je opredeljen v odstavkih od 3.15 do 3.17 dokumenta FTP 09-14 in poglavjih od 3.9 do 3.11 dokumenta HOP I 09-14.

3.6.2   Upravičenost

| (97) | V skladu z odstavkom 3.15.2 dokumenta FTP 09-14 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(97)

V skladu z odstavkom 3.15.2 dokumenta FTP 09-14 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D dokumenta HOP I 09-14.

3.6.3   Praktično izvajanje

| (98) | Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D dokumenta HOP I 09-14 lahko zaprosi za dobropis za dajatve v okviru FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek je naveden v preglednici 1 Dodatka 37D in je upravičen do 2-odstotnega dobropisa za dajatve. |
| --- | --- |

(98)

Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D dokumenta HOP I 09-14 lahko zaprosi za dobropis za dajatve v okviru FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek je naveden v preglednici 1 Dodatka 37D in je upravičen do 2-odstotnega dobropisa za dajatve.

| (99) | FPS je shema dobropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, kateremu so bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise v okviru sheme FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic. |
| --- | --- |

(99)

FPS je shema dobropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, kateremu so bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise v okviru sheme FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic.

| (100) | Komisija je ugotovila, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi FPS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katero veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je ugotovila, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi FPS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katero veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.

3.6.4   Sklep o FPS

| (101) | FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis FPS je finančni prispevek vlade Indije, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit FPS zagotavlja ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(101)

FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis FPS je finančni prispevek vlade Indije, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit FPS zagotavlja ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (102) | Shema FPS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(102)

Shema FPS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (103) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru FPS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi moral dokazati, da so bili uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme FPS. |
| --- | --- |

(103)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru FPS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi moral dokazati, da so bili uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme FPS.

3.6.5   Izračun višine subvencije

| (104) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija izračunala znesek subvencij, za katere se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko vlada Indije odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa FPS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, vlada Indije nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno je po mnenju Komisije ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme FPS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(104)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija izračunala znesek subvencij, za katere se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko vlada Indije odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa FPS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, vlada Indije nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno je po mnenju Komisije ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme FPS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (105) | Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 1,66 % za družbo Dhunseri in 1,27 % za družbo Reliance. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 1,66 % za družbo Dhunseri in 1,27 % za družbo Reliance.

3.6.6   Umik in nadomestitev FPS

| (106) | Vlada Indije je 1. aprila 2015 objavila novo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020. V tej novi zunanjetrgovinski politiki se FPS, skupaj s štirimi drugimi shemami, nadomesti s shemo spodbud za izvoz trgovskega blaga (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne uporablja za izvoz zadevnega izdelka, saj PET ni na seznamu priglašenih izdelkov. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se v zvezi s to shemo subvencij ne sme uvesti noben ukrep. |
| --- | --- |

(106)

Vlada Indije je 1. aprila 2015 objavila novo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020. V tej novi zunanjetrgovinski politiki se FPS, skupaj s štirimi drugimi shemami, nadomesti s shemo spodbud za izvoz trgovskega blaga (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne uporablja za izvoz zadevnega izdelka, saj PET ni na seznamu priglašenih izdelkov. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se v zvezi s to shemo subvencij ne sme uvesti noben ukrep.

3.7   Shema dodatnega spodbujanja izvoza (Incremental Exports Incentivisation Scheme – IEIS)

| (107) | Komisija je ugotovila, da je družba Dhunseri v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uporabljala shemo IEIS. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je ugotovila, da je družba Dhunseri v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uporabljala shemo IEIS.

3.7.1   Pravna podlaga

| (108) | Podroben opis IEIS je opredeljen v odstavku 3.14.4 poglavja 3 dokumenta FTP in odstavku 3.8.3 poglavja 3 dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(108)

Podroben opis IEIS je opredeljen v odstavku 3.14.4 poglavja 3 dokumenta FTP in odstavku 3.8.3 poglavja 3 dokumenta HOP I 09-14.

3.7.2   Upravičenost

| (109) | Shema je na voljo izvoznikom, ki so izvažali v fiskalnih letih 2011–2012 in 2012–2013. |
| --- | --- |

(109)

Shema je na voljo izvoznikom, ki so izvažali v fiskalnih letih 2011–2012 in 2012–2013.

3.7.3   Praktično izvajanje

| (110) | Cilj sheme je spodbuditi dodaten izvoz. Shema je prilagojena regiji in zajema izvoz v ZDA, Evropo in Azijo, pa tudi v 53 držav Latinske Amerike in Afrike. |
| --- | --- |

(110)

Cilj sheme je spodbuditi dodaten izvoz. Shema je prilagojena regiji in zajema izvoz v ZDA, Evropo in Azijo, pa tudi v 53 držav Latinske Amerike in Afrike.

| (111) | Izvoznik bi bil upravičen do dobropisa za dajatve v višini 2 % dodatne rasti v finančnem letu v primerjavi s prejšnjim finančnim letom glede na vrednost FOB izvoza. Izvoznik mora predložiti vlogo za uveljavljanje ugodnosti ob koncu ustreznega finančnega leta. Znesek ugodnosti se izračuna na podlagi skupnega prometa od izvoza, ki ga je dosegel izvoznik. Dobropis za dajatve, izračunan in dodeljen na tej podlagi, se lahko prosto prenaša. Tak dobropis se lahko uporabi tudi za nabavo na notranjem trgu in plačilo davka na storitve. |
| --- | --- |

(111)

Izvoznik bi bil upravičen do dobropisa za dajatve v višini 2 % dodatne rasti v finančnem letu v primerjavi s prejšnjim finančnim letom glede na vrednost FOB izvoza. Izvoznik mora predložiti vlogo za uveljavljanje ugodnosti ob koncu ustreznega finančnega leta. Znesek ugodnosti se izračuna na podlagi skupnega prometa od izvoza, ki ga je dosegel izvoznik. Dobropis za dajatve, izračunan in dodeljen na tej podlagi, se lahko prosto prenaša. Tak dobropis se lahko uporabi tudi za nabavo na notranjem trgu in plačilo davka na storitve.

3.7.4   Sklep o IEIS

| (112) | IEIS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis IEIS je finančni prispevek vlade Indije, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis IEIS zagotavlja ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(112)

IEIS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis IEIS je finančni prispevek vlade Indije, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek vlade Indije od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis IEIS zagotavlja ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (113) | Shema IEIS je tudi zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(113)

Shema IEIS je tudi zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (114) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik zlasti nikakor ni zavezan, da v proizvodnem procesu dejansko porabi blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru sheme IEIS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti iz sheme IEIS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina. |
| --- | --- |

(114)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik zlasti nikakor ni zavezan, da v proizvodnem procesu dejansko porabi blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru sheme IEIS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti iz sheme IEIS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina.

3.7.5   Izračun višine subvencije

| (115) | Komisija je izračunala znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je Komisija ta znesek subvencije (števec) dodelila za promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je izračunala znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je Komisija ta znesek subvencije (števec) dodelila za promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (116) | Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za družbo Dhunseri znašala 0,74 %. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za družbo Dhunseri znašala 0,74 %.

3.7.6   Pripombe o končnem razkritju

| (117) | V svojih pripombah na končno razkritje je družba Dhunseri trdila, da se je shema iztekla in da ni bila ponovno uvedena z novim dokumentom o zunanjetrgovinski politiki za obdobje 2015–2020. |
| --- | --- |

(117)

V svojih pripombah na končno razkritje je družba Dhunseri trdila, da se je shema iztekla in da ni bila ponovno uvedena z novim dokumentom o zunanjetrgovinski politiki za obdobje 2015–2020.

| (118) | Komisija je potrdila, da shema ni bila ponovno uvedena z novo zunanjetrgovinsko politiko in da se v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe zato ne bi smelo uvesti ukrepov v zvezi z IEIS. Komisija je ustrezno spremenila splošno stopnjo subvencije, ki se uporablja za družbo Dhunseri. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je potrdila, da shema ni bila ponovno uvedena z novo zunanjetrgovinsko politiko in da se v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe zato ne bi smelo uvesti ukrepov v zvezi z IEIS. Komisija je ustrezno spremenila splošno stopnjo subvencije, ki se uporablja za družbo Dhunseri.

3.8   Spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek (Income Tax Incentive for Research and Development – ITIRAD)

| (119) | Komisija je ugotovila, da je družba Reliance uporabljala ITIRAD v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je ugotovila, da je družba Reliance uporabljala ITIRAD v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.8.1   Pravna podlaga

| (120) | Shema ITIRAD je podrobno opisana v členu 35(2AB) ZDD. |
| --- | --- |

(120)

Shema ITIRAD je podrobno opisana v členu 35(2AB) ZDD.

3.8.2   Upravičenost

| (121) | Do ugodnosti v okviru te sheme so upravičene družbe, ki poslujejo na področju biotehnologije ali na katerem koli področju izdelave ali proizvodnje katerega koli izdelka ali blaga, ki ni izdelek ali blago na seznamu enajstega programa. Shema zajema družbe, ki sodelujejo v proizvodnji PET. |
| --- | --- |

(121)

Do ugodnosti v okviru te sheme so upravičene družbe, ki poslujejo na področju biotehnologije ali na katerem koli področju izdelave ali proizvodnje katerega koli izdelka ali blaga, ki ni izdelek ali blago na seznamu enajstega programa. Shema zajema družbe, ki sodelujejo v proizvodnji PET.

3.8.3   Praktično izvajanje

| (122) | Za vsak izdatek (razen stroškov zemljišča ali zgradbe) za interne objekte za raziskave in razvoj, ki ga odobri ministrstvo za znanstveno in industrijsko raziskovanje vlade Indije, je za namene davka na dohodek dovoljen odbitek zneska v višini 200 % dejansko nastalih stroškov. |
| --- | --- |

(122)

Za vsak izdatek (razen stroškov zemljišča ali zgradbe) za interne objekte za raziskave in razvoj, ki ga odobri ministrstvo za znanstveno in industrijsko raziskovanje vlade Indije, je za namene davka na dohodek dovoljen odbitek zneska v višini 200 % dejansko nastalih stroškov.

3.8.4   Sklep o ITIRAD

| (123) | Shema ITIRAD zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje davka iz člena 35(2AB) ZDD pomeni finančni prispevek vlade Indije, saj zmanjšuje prihodke vlade Indije od davka od dohodka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega znižanje davka od dohodka družbi prinese korist, saj izboljša njeno likvidnost. |
| --- | --- |

(123)

Shema ITIRAD zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje davka iz člena 35(2AB) ZDD pomeni finančni prispevek vlade Indije, saj zmanjšuje prihodke vlade Indije od davka od dohodka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega znižanje davka od dohodka družbi prinese korist, saj izboljša njeno likvidnost.

| (124) | Besedilo člena 35(2AB) ZDD dokazuje, da je ITIRAD s pravnega vidika specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe in torej takšna, da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Upravičenost do te sheme ni določena z objektivnimi merili, ki so nevtralna v smislu člena 4(2)(b) osnovne uredbe. Subvencije iz te sheme so dostopne samo nekaterim sektorjem, saj vlada Indije dostopa do nje ni omogočila vsem sektorjem. Taka omejitev pomeni specifičnost, ker kategorija „skupina industrij“ iz člena 4(2) osnovne uredbe enako opisuje sektorske omejitve. Ta omejitev ni gospodarske narave in horizontalne uporabe, kakršna sta omejevanje števila zaposlenih v podjetju ali velikost podjetja. |
| --- | --- |

(124)

Besedilo člena 35(2AB) ZDD dokazuje, da je ITIRAD s pravnega vidika specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe in torej takšna, da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Upravičenost do te sheme ni določena z objektivnimi merili, ki so nevtralna v smislu člena 4(2)(b) osnovne uredbe. Subvencije iz te sheme so dostopne samo nekaterim sektorjem, saj vlada Indije dostopa do nje ni omogočila vsem sektorjem. Taka omejitev pomeni specifičnost, ker kategorija „skupina industrij“ iz člena 4(2) osnovne uredbe enako opisuje sektorske omejitve. Ta omejitev ni gospodarske narave in horizontalne uporabe, kakršna sta omejevanje števila zaposlenih v podjetju ali velikost podjetja.

3.8.5   Izračun višine subvencije

| (125) | Komisija je izračunala znesek subvencije na podlagi razlike med zapadlim davkom od dohodka za obdobje preiskave v zvezi s pregledom z uporabo določbe člena 35(2AB) ZDD in brez nje. Ta subvencija se nanaša na celotno prodajo zadevnega izdelka, tj. domačo prodajo in izvoz. Zato je bil znesek subvencije (števec) dodeljen za promet družbe v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je izračunala znesek subvencije na podlagi razlike med zapadlim davkom od dohodka za obdobje preiskave v zvezi s pregledom z uporabo določbe člena 35(2AB) ZDD in brez nje. Ta subvencija se nanaša na celotno prodajo zadevnega izdelka, tj. domačo prodajo in izvoz. Zato je bil znesek subvencije (števec) dodeljen za promet družbe v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe.

| (126) | Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je za družbo Reliance stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,04 %. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je za družbo Reliance stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,04 %.

3.8.6   Pripombe o končnem razkritju

| (127) | V svojih pripombah o končnem razkritju je družba Reliance trdila, da je kljub zgornjim navedbam, da shema ITIRAD velja za vso prodajo zadevnega izdelka, Komisija kot imenovalec pri izračunu stopnje subvencije za shemo uporabila le izvozno prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(127)

V svojih pripombah o končnem razkritju je družba Reliance trdila, da je kljub zgornjim navedbam, da shema ITIRAD velja za vso prodajo zadevnega izdelka, Komisija kot imenovalec pri izračunu stopnje subvencije za shemo uporabila le izvozno prodajo zadevnega izdelka.

| (128) | Po proučitvi te pripombe je Komisija ponovno ustrezno izračunala stopnjo subvencije. Komisija je tako ugotovila, da je stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za družbo Reliance znašala 0,01 %. |
| --- | --- |

(128)

Po proučitvi te pripombe je Komisija ponovno ustrezno izračunala stopnjo subvencije. Komisija je tako ugotovila, da je stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za družbo Reliance znašala 0,01 %.

3.9   Shema spodbud Zahodne Bengalije 1999 (West Bengal Incentive Scheme – WBIS 1999)

| (129) | Komisija je ugotovila, da je družba Dhunseri uporabljala WBIS 1999 v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je ugotovila, da je družba Dhunseri uporabljala WBIS 1999 v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.9.1   Pravna podlaga

| (130) | Ta shema, kot jo izvaja vlada Zahodne Bengalije („VZB“), je podrobno opisana v uradnem obvestilu št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 ministrstva za trgovino in industrijo VZB. |
| --- | --- |

(130)

Ta shema, kot jo izvaja vlada Zahodne Bengalije („VZB“), je podrobno opisana v uradnem obvestilu št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 ministrstva za trgovino in industrijo VZB.

3.9.2   Upravičenost

| (131) | Do ugodnosti iz te sheme. so upravičene družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih. Kljub temu obstaja izčrpni seznam industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene (negativni seznam industrij), kar družbam z nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud. |
| --- | --- |

(131)

Do ugodnosti iz te sheme. so upravičene družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih. Kljub temu obstaja izčrpni seznam industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene (negativni seznam industrij), kar družbam z nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud.

3.9.3   Praktično izvajanje

| (132) | Država Zahodna Bengalija upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki številnih ugodnosti, vključno z oprostitvijo centralnega prometnega davka in odpustom centralnega davka na dodano vrednost na prodajo končnega blaga, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države. |
| --- | --- |

(132)

Država Zahodna Bengalija upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki številnih ugodnosti, vključno z oprostitvijo centralnega prometnega davka in odpustom centralnega davka na dodano vrednost na prodajo končnega blaga, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države.

| (133) | V okviru te sheme morajo družbe vlagati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote v Zahodni Bengaliji, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo razvita območja, ki so iz uporabe teh shem spodbud izključena. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer družba ima sedež ali ga bo imela. |
| --- | --- |

(133)

V okviru te sheme morajo družbe vlagati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote v Zahodni Bengaliji, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo razvita območja, ki so iz uporabe teh shem spodbud izključena. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer družba ima sedež ali ga bo imela.

3.9.4   Sklep o WBIS 1999

| (134) | Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek VZB, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitev centralnega prometnega davka in odpust centralnega davka na dodano vrednost na prodajo končnega blaga, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za družbo, saj izboljšajo njeno finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani. |
| --- | --- |

(134)

Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek VZB, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitev centralnega prometnega davka in odpust centralnega davka na dodano vrednost na prodajo končnega blaga, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za družbo, saj izboljšajo njeno finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani.

| (135) | Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim družbam, ki so vlagale v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo družbam zunaj teh območij, poleg tega je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim družbam, ki so vlagale v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo družbam zunaj teh območij, poleg tega je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja.

| (136) | Proti shemi WBIS 1999 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(136)

Proti shemi WBIS 1999 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.9.5   Izračun višine subvencije

| (137) | Komisija je izračunala znesek subvencije na osnovi zneska prometnega davka in CENVAT na prodajo končnega blaga, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je izračunala znesek subvencije na osnovi zneska prometnega davka in CENVAT na prodajo končnega blaga, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (138) | Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je za družbo Dhunseri stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,09 %. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je za družbo Dhunseri stopnja subvencije glede na zadevno shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 0,09 %.

3.9.6   Iztek upravičenosti do ugodnosti v okviru sheme WBIS 1999

| (139) | Družba Dhunseri je bila upravičena do ugodnosti iz sheme za obdobje 11 let po upravičeni veliki širitvi zmogljivosti. Ta upravičenost se je iztekla maja 2014 in ni bila obnovljena. Od tega datuma shema družbi Dhunseri ne omogoča več ugodnosti. |
| --- | --- |

(139)

Družba Dhunseri je bila upravičena do ugodnosti iz sheme za obdobje 11 let po upravičeni veliki širitvi zmogljivosti. Ta upravičenost se je iztekla maja 2014 in ni bila obnovljena. Od tega datuma shema družbi Dhunseri ne omogoča več ugodnosti.

| (140) | V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se v zvezi s to shemo subvencij ne sme uvesti noben ukrep. |
| --- | --- |

(140)

V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se v zvezi s to shemo subvencij ne sme uvesti noben ukrep.

4.   VIŠINA SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

| (141) | Komisija poudarja, da je subvencijska stopnja, ugotovljena za družbo Dhunseri z Uredbo (ES) št. 1645/2005, znašala 13,9 %, subvencijska stopnja, ugotovljena za družbo Reliance z Uredbo (ES) št. 906/2011 pa je znašala 10,7 %. |
| --- | --- |

(141)

Komisija poudarja, da je subvencijska stopnja, ugotovljena za družbo Dhunseri z Uredbo (ES) št. 1645/2005, znašala 13,9 %, subvencijska stopnja, ugotovljena za družbo Reliance z Uredbo (ES) št. 906/2011 pa je znašala 10,7 %.

| (142) | Med sedanjim delnim vmesnim pregledom je Komisija ugotovila, da je bil znesek subvencij, za katere se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, 3,2 % za družbo Dhunseri in 6,2 % za družbo Reliance.

  Razpredelnica 1


  Stopnje subvencije za posamezne sheme, za katere so se uvedli izravnalni ukrepi | AAS | DDS | EPCGS | ITIRAD | SKUPAJ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri | — | 3,27 % | — | — | 3,2 % |
| Reliance | 4,67 % | 1,09 % | 0,43 % | 0,01 % | 6,2 % |

(142)

Med sedanjim delnim vmesnim pregledom je Komisija ugotovila, da je bil znesek subvencij, za katere se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, 3,2 % za družbo Dhunseri in 6,2 % za družbo Reliance.

Razpredelnica 1

Stopnje subvencije za posamezne sheme, za katere so se uvedli izravnalni ukrepi

AAS

DDS

EPCGS

ITIRAD

SKUPAJ

Dhunseri

—

3,27 %

—

—

3,2 %

Reliance

4,67 %

1,09 %

0,43 %

0,01 %

6,2 %

| (143) | Komisija opozarja, da trenutno veljavne izravnalne ukrepe, uvedene proti uvozu PET iz Indije, sestavljajo posebne dajatve. Komisija je ugotovila, da posebne izravnalne dajatve znašajo 35,69 EUR/tono za družbo Dhunseri in 69,39 EUR/tono za družbo Reliance. |
| --- | --- |

(143)

Komisija opozarja, da trenutno veljavne izravnalne ukrepe, uvedene proti uvozu PET iz Indije, sestavljajo posebne dajatve. Komisija je ugotovila, da posebne izravnalne dajatve znašajo 35,69 EUR/tono za družbo Dhunseri in 69,39 EUR/tono za družbo Reliance.

5.   TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN GLEDE SUBVENCIONIRANJA

| (144) | V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine glede subvencioniranja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno spremenile. |
| --- | --- |

(144)

V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine glede subvencioniranja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno spremenile.

| (145) | Komisija je ugotovila, da sta v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vložnika še naprej imela ugodnosti od subvencioniranja s strani vlade Indije, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Poleg tega so stopnje subvencije, ugotovljene med sedanjim pregledom, nižje od stopenj iz Uredbe (ES) št. 1645/2005 oziroma Uredbe (ES) št. 906/2011. Dokazov o tem, da se sheme, za katere so se uvedli izravnalni ukrepi, v bližnji prihodnosti ne bodo nadaljevale ali da bodo uvedene nove sheme, ni na voljo. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je ugotovila, da sta v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vložnika še naprej imela ugodnosti od subvencioniranja s strani vlade Indije, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Poleg tega so stopnje subvencije, ugotovljene med sedanjim pregledom, nižje od stopenj iz Uredbe (ES) št. 1645/2005 oziroma Uredbe (ES) št. 906/2011. Dokazov o tem, da se sheme, za katere so se uvedli izravnalni ukrepi, v bližnji prihodnosti ne bodo nadaljevale ali da bodo uvedene nove sheme, ni na voljo.

| (146) | Ker je bilo dokazano, da sta vložnika deležna mnogo manjšega subvencioniranja kot prej in da obstaja verjetnost, da bosta še naprej prejemala zneske subvencij, ki so nižji od ugotovljenih v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom, se sklene, da je nadaljevanje veljavnih ukrepov višje od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki povzročajo škodo, ter da je zaradi novih ugotovitev treba spremeniti raven ukrepov. |
| --- | --- |

(146)

Ker je bilo dokazano, da sta vložnika deležna mnogo manjšega subvencioniranja kot prej in da obstaja verjetnost, da bosta še naprej prejemala zneske subvencij, ki so nižji od ugotovljenih v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom, se sklene, da je nadaljevanje veljavnih ukrepov višje od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki povzročajo škodo, ter da je zaradi novih ugotovitev treba spremeniti raven ukrepov.

6.   SPREMEMBA IMENA ENEGA OD VLOŽNIKOV

| (147) | Družba Dhunseri je obvestila Komisijo, da je 1. aprila 2014 zaradi reorganizacije spremenila ime v Dhunseri Petrochem Limited. |
| --- | --- |

(147)

Družba Dhunseri je obvestila Komisijo, da je 1. aprila 2014 zaradi reorganizacije spremenila ime v Dhunseri Petrochem Limited.

| (148) | Družba je trdila, da reorganizacija in sprememba imena nimata bistvenega vpliva na sedanji pregled, saj sta oddelek za čaje in petrokemični oddelek družbe že delovala kot ločeni enoti znotraj družbe, z ločenima računovodskima izkazoma. |
| --- | --- |

(148)

Družba je trdila, da reorganizacija in sprememba imena nimata bistvenega vpliva na sedanji pregled, saj sta oddelek za čaje in petrokemični oddelek družbe že delovala kot ločeni enoti znotraj družbe, z ločenima računovodskima izkazoma.

| (149) | Komisija je proučila predložene informacije in sklenila, da sprememba imena nikakor ne vpliva na sedanje ugotovitve. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je proučila predložene informacije in sklenila, da sprememba imena nikakor ne vpliva na sedanje ugotovitve.

7.   PONUDBE GLEDE CENOVNE ZAVEZE

| (150) | Po končnem razkritju sta družbi Dhunseri in Reliance predložili ponudbi glede cenovne zaveze. Obe ponudbi sta bili zavrnjeni, saj narava subvencioniranja ustvarja položaj, pri katerem bi uporaba najnižje cenovne zaveze v zvezi z uvozom povzročila večje subvencioniranje. Do tega bi prišlo, ker je raven subvencioniranja v okviru DDS, ki jo uporabljata obe družbi, odvisna od vrednosti FOB izdelkov, ki se izvažajo v okviru te sheme. Poleg tega bi bilo zaradi strukture obeh družb in njunih skupin učinkovito spremljanje zaveze praktično neizvedljivo. |
| --- | --- |

(150)

Po končnem razkritju sta družbi Dhunseri in Reliance predložili ponudbi glede cenovne zaveze. Obe ponudbi sta bili zavrnjeni, saj narava subvencioniranja ustvarja položaj, pri katerem bi uporaba najnižje cenovne zaveze v zvezi z uvozom povzročila večje subvencioniranje. Do tega bi prišlo, ker je raven subvencioniranja v okviru DDS, ki jo uporabljata obe družbi, odvisna od vrednosti FOB izdelkov, ki se izvažajo v okviru te sheme. Poleg tega bi bilo zaradi strukture obeh družb in njunih skupin učinkovito spremljanje zaveze praktično neizvedljivo.

| (151) | Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (13) – |
| --- | --- |

(151)

Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (13) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustrezna vrstica v razpredelnici o družbi Dhunseri Petrochem & Tea Limited v členu 1(2) Izvedbene uredbe (ES) št. 461/2013 se nadomesti z naslednjim:

| Država | Družba | Izravnalna dajatev (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | Dhunseri Petrochem Limited | 35,69 | A585“ |

Država

Družba

Izravnalna dajatev (EUR/tono)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

Dhunseri Petrochem Limited

35,69

A585“

Ustrezna vrstica v razpredelnici o družbi Reliance Industries Limited v členu 1(2) Izvedbene uredbe (ES) št. 461/2013 se nadomesti z naslednjim:

| Država | Družba | Izravnalna dajatev (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | Reliance Industries Ltd | 69,39 | A181“ |

Država

Družba

Izravnalna dajatev (EUR/tono)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

Reliance Industries Ltd

69,39

A181“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2603/2000 z dne 27. novembra 2000 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih pri uvozu določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Malezije in Tajske in o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indonezije, Republike Koreje in Tajvana (UL L 301, 30.11.2000, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1645/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembah Uredbe (ES) 2603/2000 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 266, 11.10.2005, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 193/2007 z dne 22. februarja 2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97 (UL L 59, 27.2.2007, str. 34).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1286/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembah Uredbe (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 340, 19.12.2008, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 906/2011 z dne 2. septembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 232, 9.9.2011, str. 19).

6

(7)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 559/2012 z dne 26. junija 2012 o zaključku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 168, 28.6.2012, str. 6).

7

(8)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 461/2013 z dne 21. maja 2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009 (UL L 137, 23.5.2013, str. 1).

8

(9)  Sklep Komisije 2000/745/ES z dne 29. novembra 2000 o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskim postopkom pri uvozu določenega polietilentereftalata (PET) s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske (UL L 301, 30.11.2000, str. 88).

9

(10)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/109/EU z dne 4. februarja 2014 o razveljavitvi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi postopki pri uvozu določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 59, 28.2.2014, str. 35).

10

(11)  Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije (UL C 171, 6.6.2014, str. 11).

11

(12)  Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije (UL C 250, 1.8.2014, str. 11).

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51).

13

---

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1351

z dne 4. avgusta 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 152,1 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 91,8 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 50 10 | AR | 135,6 |
| BO | 135,7 |
| UY | 132,8 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0806 10 10 | EG | 259,0 |
| MA | 204,1 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 207,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 79,8 |
| CL | 128,5 |
| NZ | 129,1 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 126,2 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 30 90 | AR | 230,4 |
| CL | 130,8 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 134,7 |
| 0809 29 00 | TR | 217,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 382,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 119,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,1 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

152,1

MK

31,4

ZZ

91,8

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 50 10

AR

135,6

BO

135,7

UY

132,8

ZA

138,5

ZZ

135,7

0806 10 10

EG

259,0

MA

204,1

TN

158,2

ZZ

207,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

79,8

CL

128,5

NZ

129,1

US

112,0

UY

139,7

ZA

126,2

ZZ

118,5

0808 30 90

AR

230,4

CL

130,8

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

108,1

ZZ

134,7

0809 29 00

TR

217,7

US

547,8

ZZ

382,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

159,6

ZZ

119,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,1

XS

66,1

ZZ

54,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/33

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1352

z dne 30. julija 2015

o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5124)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 108 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013 zahteva od držav članic, katerih valuta ni euro in se odločijo, da bodo odhodke, ki izhajajo iz področne kmetijske zakonodaje, izplačale v eurih namesto v svoji nacionalni valuti, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da uporaba eura ne pomeni sistematične prednosti v primerjavi z uporabo nacionalne valute. |
| --- | --- |

(1)

Člen 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013 zahteva od držav članic, katerih valuta ni euro in se odločijo, da bodo odhodke, ki izhajajo iz področne kmetijske zakonodaje, izplačale v eurih namesto v svoji nacionalni valuti, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da uporaba eura ne pomeni sistematične prednosti v primerjavi z uporabo nacionalne valute.

| (2) | Z Odločbo Komisije 2005/443/ES (2) so bili pred tem odobreni ukrepi, ki jih je sporočilo Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo Komisije 2005/443/ES (2) so bili pred tem odobreni ukrepi, ki jih je sporočilo Združeno kraljestvo.

| (3) | Združeno kraljestvo je 13. aprila 2015 Komisiji priglasilo svojo namero, da bo plačalo odhodke pri posebnih shemah v eurih namesto v funtih šterlingih, in določilo ukrepe, ki se bodo izvajali v skladu s členom 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013, da se zagotovi, da se ne bi pojavila sistematična prednost zaradi uporabe eura namesto funta šterlinga. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je 13. aprila 2015 Komisiji priglasilo svojo namero, da bo plačalo odhodke pri posebnih shemah v eurih namesto v funtih šterlingih, in določilo ukrepe, ki se bodo izvajali v skladu s členom 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013, da se zagotovi, da se ne bi pojavila sistematična prednost zaradi uporabe eura namesto funta šterlinga.

| (4) | Načrtovani ukrepi Združenega kraljestva se lahko povzamejo, kot sledi:






  — | izvajalcem se lahko v eurih izplačajo zneski, določeni v pravnih aktih Unije, |
| --- | --- | --- |

(4)

Načrtovani ukrepi Združenega kraljestva se lahko povzamejo, kot sledi:

—

izvajalcem se lahko v eurih izplačajo zneski, določeni v pravnih aktih Unije,

| — | izvajalci prevzemajo celotno tveganje v zvezi z menjalnim tečajem, ki nastane pri naknadni pretvorbi v funt šterling, |
| --- | --- |

—

izvajalci prevzemajo celotno tveganje v zvezi z menjalnim tečajem, ki nastane pri naknadni pretvorbi v funt šterling,

| — | izvajalci se obvežejo za najmanj eno leto, |
| --- | --- |

—

izvajalci se obvežejo za najmanj eno leto,

| — | glede osnovnega plačila in drugih neposrednih plačil iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se izvajalci odločijo za plačilo v eurih, ko predložijo vlogo iz člena 13(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 (4), |
| --- | --- |

—

glede osnovnega plačila in drugih neposrednih plačil iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se izvajalci odločijo za plačilo v eurih, ko predložijo vlogo iz člena 13(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 (4),

| — | glede tržnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredbo Sveta (EU) št. 1370/2013 (6) je treba izvajalcem vsaj tri mesece vnaprej odobriti, da bodo izplačani v eurih; ravno tako jim je treba dati tri mesece odpovednega roka za odstop od ureditve; nova plačila v eurih so potem mogoča šele po enem letu čakalne dobe. |
| --- | --- |

—

glede tržnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredbo Sveta (EU) št. 1370/2013 (6) je treba izvajalcem vsaj tri mesece vnaprej odobriti, da bodo izplačani v eurih; ravno tako jim je treba dati tri mesece odpovednega roka za odstop od ureditve; nova plačila v eurih so potem mogoča šele po enem letu čakalne dobe.

| (5) | Navedeni ukrepi so v skladu s ciljem iz Uredbe (EU) št. 1306/2013, tj. preprečitvijo sistematične prednosti, ki izhaja iz uporabe eura namesto nacionalne valute. Zato bi jih bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Navedeni ukrepi so v skladu s ciljem iz Uredbe (EU) št. 1306/2013, tj. preprečitvijo sistematične prednosti, ki izhaja iz uporabe eura namesto nacionalne valute. Zato bi jih bilo treba odobriti.

| (6) | Odločbo 2005/443/ES je zato treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom – |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2005/443/ES je zato treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrepi, ki jih je 13. aprila 2015 sporočilo Združeno kraljestvo v zvezi s plačilom v eurih nekaterih odhodkov, nastalih zaradi področne kmetijske zakonodaje in navedenih v Prilogi, ter po potrebi vsi delegirani ali izvedbeni akti, sprejeti na podlagi navedenih instrumentov, se odobrijo.

Člen 2

Odločba 2005/443/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 30. julija 2015

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Odločba Komisije 2005/443/ES z dne 14. junija 2005 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere izdatke, nastale zaradi pravnih instrumentov v zvezi s skupno kmetijsko politiko (UL L 153, 16.6.2005, str. 33).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (UL L 227, 31.7.2014, str. 69).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (UL L 346, 20.12.2013, str. 12).

6

---

PRILOGA

UKREPI, IZRAŽENI IN PLAČLJIVI V EURIH

| Sheme | Uredba |
| --- | --- |
| Sheme neposrednih plačil | Uredba (EU) št. 1307/2013 |
| Odkup govejega mesa | Uredba (EU) št. 1308/2013
  Uredba (EU) št. 1370/2013 |
| Odkup žita |
| Odkup masla |
| Odkup posnetega mleka v prahu |
| Pomoč za zasebno skladiščenje govejega mesa |
| Pomoč za zasebno skladiščenje masla |
| Pomoč za zasebno skladiščenje sira |
| Pomoč za zasebno skladiščenje lanenih vlaken |
| Pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja |
| Pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa |
| Pomoč za zasebno skladiščenje ovčjega in kozjega mesa |
| Pomoč za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu |
| Pomoč za zasebno skladiščenje belega sladkorja |
| Pomoč za razdeljevanje mleka in mlečnih proizvodov otrokom |
| Izvozna nadomestila |
| Izvozna nadomestila za predelane kmetijske proizvode in blago, ki ni navedeno v Prilogi I k PDEU | Uredba (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

  Uredba (EU) št. 1370/2013 |

Sheme

Uredba

Sheme neposrednih plačil

Uredba (EU) št. 1307/2013

Odkup govejega mesa

Uredba (EU) št. 1308/2013

Uredba (EU) št. 1370/2013

Odkup žita

Odkup masla

Odkup posnetega mleka v prahu

Pomoč za zasebno skladiščenje govejega mesa

Pomoč za zasebno skladiščenje masla

Pomoč za zasebno skladiščenje sira

Pomoč za zasebno skladiščenje lanenih vlaken

Pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja

Pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa

Pomoč za zasebno skladiščenje ovčjega in kozjega mesa

Pomoč za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu

Pomoč za zasebno skladiščenje belega sladkorja

Pomoč za razdeljevanje mleka in mlečnih proizvodov otrokom

Izvozna nadomestila

Izvozna nadomestila za predelane kmetijske proizvode in blago, ki ni navedeno v Prilogi I k PDEU

Uredba (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

Uredba (EU) št. 1370/2013

---

(1)  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

---

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/36

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1353

z dne 3. avgusta 2015

o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES glede vnosa za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos mesnih izdelkov ter obdelanih želodcev, mehurjev in črev v Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5290)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), in zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka točke 1 člena 8, točke 4 člena 8 in člena 9(4)(c) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/777/ES (2) določa pravila v zvezi z zdravjem živali in javnim zdravjem za uvoz v Unijo, tranzit skozi Unijo in skladiščenje v Uniji pošiljk mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev (v nadaljnjem besedilu: blago). |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/777/ES (2) določa pravila v zvezi z zdravjem živali in javnim zdravjem za uvoz v Unijo, tranzit skozi Unijo in skladiščenje v Uniji pošiljk mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev (v nadaljnjem besedilu: blago).

| (2) | Dela 2 in 3 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES določata sezname tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos blaga v Unijo, če je bilo to blago obdelano z ustrezno obdelavo, kot je določena v delu 4 navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Dela 2 in 3 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES določata sezname tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos blaga v Unijo, če je bilo to blago obdelano z ustrezno obdelavo, kot je določena v delu 4 navedene priloge.

| (3) | Južna Afrika je v delih 2 in 3 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES navedena kot tretja država, iz katere je z njenega celotnega ozemlja dovoljen uvoz blaga, pridobljenega iz perutnine, gojene pernate divjadi, ratitov in divjih ptic, v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Južna Afrika je v delih 2 in 3 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES navedena kot tretja država, iz katere je z njenega celotnega ozemlja dovoljen uvoz blaga, pridobljenega iz perutnine, gojene pernate divjadi, ratitov in divjih ptic, v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo.

| (4) | Po izbruhih visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI) podtipa H5N2 na ozemlju Južne Afrike aprila 2011 je bila Odločba 2007/777/ES spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 536/2011 (3), s čimer bi zagotovili, da se lahko vnos vsega zgoraj navedenega blaga iz Južne Afrike v Unijo odobri samo, če se obdela z obdelavo „D“, kakor je določena v delu 4 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, ki določa inaktivacijo morebitnega virusa, prisotnega v blagu. Poleg tega sta bili sprejeti izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 991/2011 (4) in (EU) št. 110/2012 (5) v zvezi z razvojem stanja bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Po izbruhih visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI) podtipa H5N2 na ozemlju Južne Afrike aprila 2011 je bila Odločba 2007/777/ES spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 536/2011 (3), s čimer bi zagotovili, da se lahko vnos vsega zgoraj navedenega blaga iz Južne Afrike v Unijo odobri samo, če se obdela z obdelavo „D“, kakor je določena v delu 4 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, ki določa inaktivacijo morebitnega virusa, prisotnega v blagu. Poleg tega sta bili sprejeti izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 991/2011 (4) in (EU) št. 110/2012 (5) v zvezi z razvojem stanja bolezni.

| (5) | Južna Afrika je 2. marca 2015 predložila informacije o svojem stanju HPAI in razglasila svoje celotno ozemlje za prosto navedene bolezni. |
| --- | --- |

(5)

Južna Afrika je 2. marca 2015 predložila informacije o svojem stanju HPAI in razglasila svoje celotno ozemlje za prosto navedene bolezni.

| (6) | Službe Komisije so te informacije ocenile. Na podlagi navedene ocene in jamstev, ki jih je zagotovila Južna Afrika, je primerno spremeniti predpisano obdelavo za blago, ki ga zajema Odločba 2007/777/ES, s čimer bi se upoštevalo ugodno stanje bolezni. |
| --- | --- |

(6)

Službe Komisije so te informacije ocenile. Na podlagi navedene ocene in jamstev, ki jih je zagotovila Južna Afrika, je primerno spremeniti predpisano obdelavo za blago, ki ga zajema Odločba 2007/777/ES, s čimer bi se upoštevalo ugodno stanje bolezni.

| (7) | Dela 2 in 3 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Dela 2 in 3 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Odločbi 2007/777/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 3. avgusta 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/777/ES z dne 29. novembra 2007 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz iz tretjih držav nekaterih mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev za prehrano ljudi in o razveljavitvi Odločbe 2005/432/ES (UL L 312, 30.11.2007, str. 49).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 536/2011 z dne 1. junija 2011 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES in Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav (UL L 147, 2.6.2011, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 991/2011 z dne 5. oktobra 2011 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES in Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco (UL L 261, 6.10.2011, str. 19).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 110/2012 z dne 9. februarja 2012 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES in Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Južno Afriko na seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav (UL L 37, 10.2.2012, str. 50).

5

---

PRILOGA

Priloga II k Odločbi 2007/777/ES se spremeni:

| 1. | v delu 2 se vnos za Južno Afriko nadomesti z naslednjim:



















  „ZA | Južna Afrika | C | C | C | A | D | A | A | C | C | A | A | D | XXX“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

v delu 2 se vnos za Južno Afriko nadomesti z naslednjim:

„ZA

Južna Afrika

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX“

| 2. | v delu 3 se vnos za Južno Afriko nadomesti z naslednjim:



















  „ZA | Južna Afrika | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | A | XXX | XXX | A | A | E | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Afrika ZA-1 | E | E | XXX | XXX | E | E | A | E | XXX | A | A | E | XXX“ |

2.

v delu 3 se vnos za Južno Afriko nadomesti z naslednjim:

„ZA

Južna Afrika

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Južna Afrika ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

E

XXX

A

A

E

XXX“

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 5.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/39

---

SKLEP št. 44/2015 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE

z dne 15. julija 2015

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2015/1354]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti. |
| --- | --- |

1.

Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na datum zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James SANFORD

Podpisano v Washingtonu, DC, 7. julija 2015

V imenu Evropske unije

Fernando PERREAU DE PINNINCK

Podpisano v Bruslju, 15. julija 2015

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti

| INTEL MOBILE COMMUNICATIONS France S.A.S. |
| --- |
| 425 Rue de Goa, Le Cargo Bat. B6 |
| Zone des 3 Moulins |
| Antibes, 06600 |
| FRANCIJA |

INTEL MOBILE COMMUNICATIONS France S.A.S.

425 Rue de Goa, Le Cargo Bat. B6

Zone des 3 Moulins

Antibes, 06600

FRANCIJA

---