# Euroopa Liidu L 228/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 228 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide2. september 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 228

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide2. september 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1483, 1. september 2015, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alusel nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1106/2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1484, 1. september 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1483, 1. september 2015, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alusel nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1106/2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1484, 1. september 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1483,

1. september 2015,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alusel nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1106/2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 12 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1106/2013 (2) teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks, mis valimisse kuuluvate äriühingute puhul jäi vahemikku 0,7–12,5 %, oli koostööd tegevate valimiväliste äriühingute puhul 5 % ning koostööd mitte tegevate äriühingute puhul 12,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1106/2013 (2) teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks, mis valimisse kuuluvate äriühingute puhul jäi vahemikku 0,7–12,5 %, oli koostööd tegevate valimiväliste äriühingute puhul 5 % ning koostööd mitte tegevate äriühingute puhul 12,5 %.

| (2) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 861/2013 (3) teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis jäi vahemikku 3,0–3,7 %. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 861/2013 (3) teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis jäi vahemikku 3,0–3,7 %.

2.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamise taotlus

| (3) | Komisjonile esitati taotlus kehtivate meetmete absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamiseks alusmääruse artikli 12 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile esitati taotlus kehtivate meetmete absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamiseks alusmääruse artikli 12 alusel.

| (4) | Taotluse esitas 21. oktoobril 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitas 21. oktoobril 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus.

| (5) | Taotluse aluseks oli asjaolu, et teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise tulemusena on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole piisavalt muutunud. Selle tagajärjel on suurenenud dumpingumarginaal, mis on pidurdanud kehtivate meetmete kavatsetud parandava mõju avaldumist. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse aluseks oli asjaolu, et teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise tulemusena on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole piisavalt muutunud. Selle tagajärjel on suurenenud dumpingumarginaal, mis on pidurdanud kehtivate meetmete kavatsetud parandava mõju avaldumist.

3.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamine

| (6) | Olles pärast liikmesriikide teavitamist otsustanud, et uurimise taasalustamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 3. detsembril 2014Euroopa Liidu Teatajas
   (4) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse absorptsiooni käsitlev kordusuurimine vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast liikmesriikide teavitamist otsustanud, et uurimise taasalustamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 3. detsembril 2014Euroopa Liidu Teatajas
   (4) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse absorptsiooni käsitlev kordusuurimine vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1.

4.   Huvitatud isikud

| (7) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon isiklikult taotluse esitajat, eksportivaid tootjaid ja teadaolevalt asjaga seotud importijaid ning India ametiasutusi absorptsiooni käsitlev kordusuurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon isiklikult taotluse esitajat, eksportivaid tootjaid ja teadaolevalt asjaga seotud importijaid ning India ametiasutusi absorptsiooni käsitlev kordusuurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (8) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ühendust ei võtnud ega ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ühendust ei võtnud ega ärakuulamist ei taotlenud.

5.   Väljavõtteline uuring

| (9) | Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (10) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti India eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast 15 päeva jooksul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamisest teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti India eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast 15 päeva jooksul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamisest teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (11) | 17 India eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kuus suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut või nende rühma, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kuuluvad äriühingud on samad, mis valiti valimisse või individuaalsesse hindamisse esialgse uurimise ajal, välja arvatud äriühing Macro Bars and Wires, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut ning keda seetõttu kordusuurimisse ei kaasatud. |
| --- | --- |

(11)

17 India eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kuus suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut või nende rühma, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kuuluvad äriühingud on samad, mis valiti valimisse või individuaalsesse hindamisse esialgse uurimise ajal, välja arvatud äriühing Macro Bars and Wires, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut ning keda seetõttu kordusuurimisse ei kaasatud.

| (12) | Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ning India ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. Seetõttu otsustas komisjon jääda kavandatud valimi juurde, kuhu kuulub kuus äriühingut/äriühingute rühma, ning kõiki huvitatud isikuid teavitati moodustatud lõplikust valimist. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ning India ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. Seetõttu otsustas komisjon jääda kavandatud valimi juurde, kuhu kuulub kuus äriühingut/äriühingute rühma, ning kõiki huvitatud isikuid teavitati moodustatud lõplikust valimist.

| (13) | Roostevaba terastraati eksportivate tootjate valim on seepärast järgmine:






  — | Garg Inox |
| --- | --- | --- |

(13)

Roostevaba terastraati eksportivate tootjate valim on seepärast järgmine:

—

Garg Inox

| — | Nevatia Steel & Alloys |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys

| — | Raajratna Metal Industries |
| --- | --- |

—

Raajratna Metal Industries

| — | Venus Group (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India ja Venus Wire Industries) |
| --- | --- |

—

Venus Group (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India ja Venus Wire Industries)

| — | Viraj Profiles
  Nimetatud äriühinguid kasutati esialgse uurimise valimis. |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles

Nimetatud äriühinguid kasutati esialgse uurimise valimis.

| — | KEI Industries
  Kõnealust äriühingut hinnati esialgse uurimise käigus individuaalselt. |
| --- | --- |

—

KEI Industries

Kõnealust äriühingut hinnati esialgse uurimise käigus individuaalselt.

| (14) | Kokku võeti ühendust 22 teadaoleva sõltumatu importijaga, kellest üks nõustus osalema ning täitis väljavõttelise uuringu vormi. Seetõttu ei olnud vajalik moodustada valimit sõltumatutest importijatest. |
| --- | --- |

(14)

Kokku võeti ühendust 22 teadaoleva sõltumatu importijaga, kellest üks nõustus osalema ning täitis väljavõttelise uuringu vormi. Seetõttu ei olnud vajalik moodustada valimit sõltumatutest importijatest.

6.   Küsimustikele esitatud vastused

| (15) | Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud India eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale. Kõik ka vastasid küsimustikule. Kuna koostööd tegev sõltumatu importija asjaomast toodet absorptsiooni käsitleva uurimise ajal liitu ei importinud, siis talle küsimustikku ei saadetud. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud India eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale. Kõik ka vastasid küsimustikule. Kuna koostööd tegev sõltumatu importija asjaomast toodet absorptsiooni käsitleva uurimise ajal liitu ei importinud, siis talle küsimustikku ei saadetud.

| (16) | Arvestades mitmeid erandlikke asjaolusid, palusid mõned valimisse võetud eksportivad tootjad vastuste esitamiseks ka tähtaja pikendamist. Tähtaega pikendati nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Seetõttu ületas absorptsiooni käsitlev kordusuurimine alusmääruse artikli 12 lõikes 4 ettenähtud tavalist kuuekuulist perioodi. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades mitmeid erandlikke asjaolusid, palusid mõned valimisse võetud eksportivad tootjad vastuste esitamiseks ka tähtaja pikendamist. Tähtaega pikendati nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Seetõttu ületas absorptsiooni käsitlev kordusuurimine alusmääruse artikli 12 lõikes 4 ettenähtud tavalist kuuekuulist perioodi.

7.   Kontrollkäigud

| (17) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase kordusuurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti kõigi valimisse võetud India eksportivate tootjate valdustesse. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase kordusuurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti kõigi valimisse võetud India eksportivate tootjate valdustesse.

8.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimisega hõlmatud ajavahemikud

| (18) | Absorptsiooni käsitlev kordusuurimine toimus ajavahemikul 1. oktoober 2013 kuni 30. september 2014 (edaspidi „absorptsiooni käsitlev uurimisperiood”). Esialgne uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(18)

Absorptsiooni käsitlev kordusuurimine toimus ajavahemikul 1. oktoober 2013 kuni 30. september 2014 (edaspidi „absorptsiooni käsitlev uurimisperiood”). Esialgne uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (19) | Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alune toode on sama kui esialgses uurimises. Tegu on roostevaba terastraadiga, mis






  — | sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi, |
| --- | --- | --- |

(19)

Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alune toode on sama kui esialgses uurimises. Tegu on roostevaba terastraadiga, mis

—

sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,

| — | sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,

on pärit Indiast ja kuulub praegu CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla.

| (20) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti sama põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti sama põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   ABSORPTSIOONI KÄSITLEVA KORDUSUURIMISE TULEMUSED

| (21) | Üldiselt on alusmääruse artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise eesmärk teha kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud või kas pärast algsete meetmete kehtestamist on asjaomase toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus muutunud ebapiisavalt. Kui järeldatakse, et absorptsioon on toimunud, tuleb uurimise teises etapis arvutada uus dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(21)

Üldiselt on alusmääruse artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise eesmärk teha kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud või kas pärast algsete meetmete kehtestamist on asjaomase toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus muutunud ebapiisavalt. Kui järeldatakse, et absorptsioon on toimunud, tuleb uurimise teises etapis arvutada uus dumpingumarginaal.

1.   Ekspordihindade langus

| (22) | Ekspordihindade langemise kindlakstegemisel määras komisjon iga uuritud äriühingu puhul kindlaks selle CIF-ekspordihinna liidu tollipiiril absorptsiooni käsitleva uurimise perioodil ning võrdles neid hindu esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud vastavate ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(22)

Ekspordihindade langemise kindlakstegemisel määras komisjon iga uuritud äriühingu puhul kindlaks selle CIF-ekspordihinna liidu tollipiiril absorptsiooni käsitleva uurimise perioodil ning võrdles neid hindu esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud vastavate ekspordihindadega.

| (23) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(23)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.

| (24) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus, oli ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(24)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus, oli ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (25) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul kohandati hindu kõigi kõnealuste importijate importimise ja edasimüügi vahel kantud kulude suhtes, arvestades ka müügi-, üld- ja halduskulusid, tollimakse ning kasumit. |
| --- | --- |

(25)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul kohandati hindu kõigi kõnealuste importijate importimise ja edasimüügi vahel kantud kulude suhtes, arvestades ka müügi-, üld- ja halduskulusid, tollimakse ning kasumit.

| (26) | Komisjon võrdles kõigi valimisse võetud äriühingute/äriühingu rühmade puhul absorptsiooni käsitleva uurimise ajal müüdud tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud tooteliikidega ning arvutas nende absorptsiooni kaalutud keskmise taseme. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon võrdles kõigi valimisse võetud äriühingute/äriühingu rühmade puhul absorptsiooni käsitleva uurimise ajal müüdud tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud tooteliikidega ning arvutas nende absorptsiooni kaalutud keskmise taseme.

| (27) | Nimetatud võrdlus tehti eurodes. Seotud importija vahendusel toimunud müügi korral konverteeriti eurodes (või USA dollarites või Suurbritannia naelsterlingites) väljendatud edasimüügihind India ruupiatesse, et maha arvata kõik importimise ja edasimüügi vahelised kulud, ja India eksportiva tootja otsemüügi korral lisati kõik India piiri ja liidu piiri vahel tekkinud India ruupiates väljendatud kulud India ruupiates väljendatud FOB-hindadele. Sellest tulenevalt konverteeriti saadud CIF-väärtused eurodesse. |
| --- | --- |

(27)

Nimetatud võrdlus tehti eurodes. Seotud importija vahendusel toimunud müügi korral konverteeriti eurodes (või USA dollarites või Suurbritannia naelsterlingites) väljendatud edasimüügihind India ruupiatesse, et maha arvata kõik importimise ja edasimüügi vahelised kulud, ja India eksportiva tootja otsemüügi korral lisati kõik India piiri ja liidu piiri vahel tekkinud India ruupiates väljendatud kulud India ruupiates väljendatud FOB-hindadele. Sellest tulenevalt konverteeriti saadud CIF-väärtused eurodesse.

| (28) | Liitu eksporditud toodete hindade võrdlus näitas, et kõigi valimisse võetud äriühingute/äriühingu rühmade ekspordihinnad langesid, viidates esmapilgul, et toimus kehtivate meetmete absorptsioon. Valimisse võetud eksportivate tootjate eurodes väljendatud ekspordihinnad langesid järgmiselt: | GARG Inox | KEI Industries | Nevatia Steel & Alloys | Venus Group | Viraj Profiles | Raajratna Metal Industries |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordihindade muutumine esialgsest uurimisperioodist absorptsiooni käsitleva uurimise perioodini (eurodes) | – 23,91 % | – 21,26 % | – 22,77 % | – 26,31 % | – 7,44 % | – 25,52 % |

(28)

Liitu eksporditud toodete hindade võrdlus näitas, et kõigi valimisse võetud äriühingute/äriühingu rühmade ekspordihinnad langesid, viidates esmapilgul, et toimus kehtivate meetmete absorptsioon. Valimisse võetud eksportivate tootjate eurodes väljendatud ekspordihinnad langesid järgmiselt:

GARG Inox

KEI Industries

Nevatia Steel & Alloys

Venus Group

Viraj Profiles

Raajratna Metal Industries

Ekspordihindade muutumine esialgsest uurimisperioodist absorptsiooni käsitleva uurimise perioodini (eurodes)

– 23,91 %

– 21,26 %

– 22,77 %

– 26,31 %

– 7,44 %

– 25,52 %

2.   Dumpinguhinnaga müük

| (29) | Olles teinud kõigi valimisse võetud eksportivate tootjate puhul võimaliku absorptsiooni olemasolu kindlaks, arvutati dumpingumarginaalid alusmääruse artikli 2 alusel uuesti. Algatamisteate punkti 5.1.1 alapunktis a paluti eksportivatel tootjatel teatada komisjonile 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist, kas nad taotlevad normaalväärtuse läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5. Kõik teised valimisse võetud eksportivad tootjad peale Venus Groupi taotlesid normaalväärtuse läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5 ning esitasid komisjonile nõuetekohase tõendusmaterjaliga põhjendatud täieliku teave, mille alusel nende dumpingumarginaalid uuesti arvutada. Normaalväärtuste läbivaatamist mittetaotlenud Venus Groupi puhul kasutati absorptsiooni käsitleva uurimise aegse dumpingumarginaali arvutamiseks esialgse uurimise käigus kindlaks määratud normaalväärtusi. |
| --- | --- |

(29)

Olles teinud kõigi valimisse võetud eksportivate tootjate puhul võimaliku absorptsiooni olemasolu kindlaks, arvutati dumpingumarginaalid alusmääruse artikli 2 alusel uuesti. Algatamisteate punkti 5.1.1 alapunktis a paluti eksportivatel tootjatel teatada komisjonile 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist, kas nad taotlevad normaalväärtuse läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5. Kõik teised valimisse võetud eksportivad tootjad peale Venus Groupi taotlesid normaalväärtuse läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5 ning esitasid komisjonile nõuetekohase tõendusmaterjaliga põhjendatud täieliku teave, mille alusel nende dumpingumarginaalid uuesti arvutada. Normaalväärtuste läbivaatamist mittetaotlenud Venus Groupi puhul kasutati absorptsiooni käsitleva uurimise aegse dumpingumarginaali arvutamiseks esialgse uurimise käigus kindlaks määratud normaalväärtusi.

a)   Normaalväärtus

| (30) | Valimisse võetud eksportivate tootjate puhul määratakse normaalväärtus kindlaks järgmiselt: |
| --- | --- |

(30)

Valimisse võetud eksportivate tootjate puhul määratakse normaalväärtus kindlaks järgmiselt:

| (31) | Kõigepealt uuris komisjon, kas iga valimisse võetud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli iga valimisse võetud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(31)

Kõigepealt uuris komisjon, kas iga valimisse võetud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli iga valimisse võetud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

| (32) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(32)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline.

| (33) | Järgmisena uuris komisjon, kas iga valimisse võetud eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(33)

Järgmisena uuris komisjon, kas iga valimisse võetud eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (34) | Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(34)

Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (35) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(35)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

| (36) | Sel juhul on normaalväärtus absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(36)

Sel juhul on normaalväärtus absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (37) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust, või |
| --- | --- | --- |

(37)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust, või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (38) | Normaalväärtus arvutati absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena. Kõik dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud hinnad konverteeriti India vääringusse, kasutades selleks tehingupõhist vahetuskurssi. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtus arvutati absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena. Kõik dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud hinnad konverteeriti India vääringusse, kasutades selleks tehingupõhist vahetuskurssi.

b)   Ekspordihind

| (39) | Komisjon kasutas absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ekspordihindu, mis määrati kindlaks vastavalt eespool põhjendustes 22–25 kirjeldatule. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon kasutas absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ekspordihindu, mis määrati kindlaks vastavalt eespool põhjendustes 22–25 kirjeldatule.

c)   Võrdlus

| (40) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja kõnealuste eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja kõnealuste eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (41) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandati CIF-kulusid, pakendamiskulusid ning tollimakse. |
| --- | --- |

(41)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandati CIF-kulusid, pakendamiskulusid ning tollimakse.

d)   Dumpingumarginaal

| (42) | Valimisse võetud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(42)

Valimisse võetud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (43) | Selle põhjal on kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, muutunud järgmiselt:









  Äriühingu nimi | Tooteliigi võrreldavus
  (%) | Dumpingumarginaal esialgsel uurimisperioodil
  (%) | Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva uurimise perioodil
  (%) | Dumpingumarginaali muutus
  (protsendipunkti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 90,3 | 11,8 | 5,2 | – 6,6 |
| KEI Industries | 62,2 | 7,0 | 3,8 | – 3,2 |
| Nevatia Steel & Alloys | 81,9 | 4,1 | 4,0 | – 0,1 |
| Venus Group | 96,6 | 11,6 | 12,4 | 0,8 |
| Viraj Profiles | 86,9 | 6,8 | 0,4 | – 6,4 |
| Raajratna Metal Industries | 99,8 | 16,2 | 12,0 | – 4,2 |

(43)

Selle põhjal on kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, muutunud järgmiselt:

Äriühingu nimi

Tooteliigi võrreldavus

(%)

Dumpingumarginaal esialgsel uurimisperioodil

(%)

Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva uurimise perioodil

(%)

Dumpingumarginaali muutus

(protsendipunkti)

GARG Inox

90,3

11,8

5,2

– 6,6

KEI Industries

62,2

7,0

3,8

– 3,2

Nevatia Steel & Alloys

81,9

4,1

4,0

– 0,1

Venus Group

96,6

11,6

12,4

0,8

Viraj Profiles

86,9

6,8

0,4

– 6,4

Raajratna Metal Industries

99,8

16,2

12,0

– 4,2

3.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (44) | Vastavalt alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile arvutas komisjon Venus Groupi puhul, kelle dumpingumarginaal kasvas, kahjumarginaali uuesti. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile arvutas komisjon Venus Groupi puhul, kelle dumpingumarginaal kasvas, kahjumarginaali uuesti.

| (45) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase määrati kindlaks, võrreldes Venus Groupi absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kehtinud impordihindade kaalutud keskmisi kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil liidu turul. Seejärel väljendati kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(45)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase määrati kindlaks, võrreldes Venus Groupi absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kehtinud impordihindade kaalutud keskmisi kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil liidu turul. Seejärel väljendati kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (46) | Selle alusel kasvas Venus Groupi kahjumarginaal 23,4 %-lt 65,7 %-le. |
| --- | --- |

(46)

Selle alusel kasvas Venus Groupi kahjumarginaal 23,4 %-lt 65,7 %-le.

D.   KOKKUVÕTE

| (47) | Dumpingumarginaalide ümberarvutamine vastavalt eespool põhjendustes 31–38 kirjeldatud metoodikale näitas, et kuuest valimisse võetud äriühingust viie puhul langes dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ajal. Seetõttu tuleks nende äriühingute puhul absorptsiooni käsitlev kordusuurimine lõpetada ilma algseid meetmeid muutmata. Venus Groupi puhul kasvas absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi jaoks arvutatud dumpingumarginaal võrreldes esialgse uurimisperioodiga, väljendades nii absorptsiooni toimumist. Seepärast tuleks Venus Groupi vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid muuta vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 3. |
| --- | --- |

(47)

Dumpingumarginaalide ümberarvutamine vastavalt eespool põhjendustes 31–38 kirjeldatud metoodikale näitas, et kuuest valimisse võetud äriühingust viie puhul langes dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ajal. Seetõttu tuleks nende äriühingute puhul absorptsiooni käsitlev kordusuurimine lõpetada ilma algseid meetmeid muutmata. Venus Groupi puhul kasvas absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi jaoks arvutatud dumpingumarginaal võrreldes esialgse uurimisperioodiga, väljendades nii absorptsiooni toimumist. Seepärast tuleks Venus Groupi vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid muuta vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 3.

| (48) | Vastavalt alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile võrdles komisjon Venus Groupi puhul kõigepealt kahju- ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingumarginaali tasemel. Kuna praegune kordusuurimine subsiidiumivastast uurimist ei mõjuta, tuleb tasakaalustav tollimaks maha arvata, et määrata kindlaks uus dumpinguvastane tollimaks. Sellest tulenevalt on Venus Groupi uus dumpinguvastane tollimaks 9,4 % (st praegu kohaldatav dumpingumarginaal 12,4 %, millest lahutatakse 3 % tasakaalustav tollimaks). |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile võrdles komisjon Venus Groupi puhul kõigepealt kahju- ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingumarginaali tasemel. Kuna praegune kordusuurimine subsiidiumivastast uurimist ei mõjuta, tuleb tasakaalustav tollimaks maha arvata, et määrata kindlaks uus dumpinguvastane tollimaks. Sellest tulenevalt on Venus Groupi uus dumpinguvastane tollimaks 9,4 % (st praegu kohaldatav dumpingumarginaal 12,4 %, millest lahutatakse 3 % tasakaalustav tollimaks).

| (49) | Kehtiva dumpinguvastase tollimaksu muudetud määr, mida kohaldatakse netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:









  Äriühing | Dumpingumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Kahjumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus Group | 12,4 % | 3,0 % | 65,7 % | 9,4 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 16,2 % | 3,7 % | 65,7 % | 12,5 % |

(49)

Kehtiva dumpinguvastase tollimaksu muudetud määr, mida kohaldatakse netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Kahjumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus Group

12,4 %

3,0 %

65,7 %

9,4 %

Viraj Profiles

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Kõik muud äriühingud

16,2 %

3,7 %

65,7 %

12,5 %

| (50) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(50)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (51) | Kaks huvitatud isikut esitasid märkused, seades komisjoni järeldused kahtluse alla. |
| --- | --- |

(51)

Kaks huvitatud isikut esitasid märkused, seades komisjoni järeldused kahtluse alla.

| (52) | Kaebuse esitaja kordas juba kaebuses esitatud väidet, et ekspordihindade langust ei põhjustanud tooraine hindade muutumine. Kaebuse esitaja esitas selle väite kinnituseks andmed, mis näitasid, et pärast lõplike meetmete kehtestamist nikli hind tõusis. |
| --- | --- |

(52)

Kaebuse esitaja kordas juba kaebuses esitatud väidet, et ekspordihindade langust ei põhjustanud tooraine hindade muutumine. Kaebuse esitaja esitas selle väite kinnituseks andmed, mis näitasid, et pärast lõplike meetmete kehtestamist nikli hind tõusis.

| (53) | Kuna algsete meetmete aluseks olid esialgse uurimisperioodi tulemused, tuleb nõuetekohase võrdluse tegemiseks võrrelda tooraine hindu esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleval uurimisperioodi vahel. Sellise võrdluse tulemusena tehakse järeldus, et tooraine hinnad on langenud, ning seetõttu tuleb eespool esitatud väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(53)

Kuna algsete meetmete aluseks olid esialgse uurimisperioodi tulemused, tuleb nõuetekohase võrdluse tegemiseks võrrelda tooraine hindu esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleval uurimisperioodi vahel. Sellise võrdluse tulemusena tehakse järeldus, et tooraine hinnad on langenud, ning seetõttu tuleb eespool esitatud väide tagasi lükata.

| (54) | Ühe eksportiva tootja puhul, kes uue normaalväärtuse määramist ei taotlenud, tegi komisjon kaebuse esitaja arvates arvutusvea. Kaebuse esitaja kohaldas aga esialgse uurimisperioodi ajal leitud hindade suhtes absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi alguses kehtivat India ruupia/euro vahetuskurssi ning absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ajal leitud hindade suhtes absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi lõpus kehtivat India ruupia/euro vahetuskurssi, muutes nii oma põhjendused kehtetuks. Kõnealune väide tuli seepärast tagasi lükata. |
| --- | --- |

(54)

Ühe eksportiva tootja puhul, kes uue normaalväärtuse määramist ei taotlenud, tegi komisjon kaebuse esitaja arvates arvutusvea. Kaebuse esitaja kohaldas aga esialgse uurimisperioodi ajal leitud hindade suhtes absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi alguses kehtivat India ruupia/euro vahetuskurssi ning absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ajal leitud hindade suhtes absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi lõpus kehtivat India ruupia/euro vahetuskurssi, muutes nii oma põhjendused kehtetuks. Kõnealune väide tuli seepärast tagasi lükata.

| (55) | Eksportiv tootja, kelle dumpinguvastast tollimaksu muudetakse, väitis, et komisjon ei hinnanud väidetavat ebapiisavat hinnamuutust viisil, mis on kooskõlas alusmääruse artikli 12 tähenduse ja eesmärgiga. Komisjon oleks pidanud võtma hinnavõrdluses arvesse vahetuskursi muutust ning tootmiskulude muutust, mida täheldati nende teiste eksportivate tootjate puhul, kes taotlesid artikli 12 lõike 5 kohaldamist; see oleks olnud vajalik heast juhtimistavast lähtudes. |
| --- | --- |

(55)

Eksportiv tootja, kelle dumpinguvastast tollimaksu muudetakse, väitis, et komisjon ei hinnanud väidetavat ebapiisavat hinnamuutust viisil, mis on kooskõlas alusmääruse artikli 12 tähenduse ja eesmärgiga. Komisjon oleks pidanud võtma hinnavõrdluses arvesse vahetuskursi muutust ning tootmiskulude muutust, mida täheldati nende teiste eksportivate tootjate puhul, kes taotlesid artikli 12 lõike 5 kohaldamist; see oleks olnud vajalik heast juhtimistavast lähtudes.

| (56) | Nimetatud väide viitab tootmiskuludele ning seda võib arvesse võtta ainult normaalväärtuse uuesti läbivaatamise korral. Alusmääruse artikli 12 lõike 5 kohaselt saab normaalväärtuse väidetavaid muutusi arvesse võtta ainult siis, kui komisjonile esitatakse täielik teave kohandatud normaalväärtuste kohta. Seda aga ei toimunud ning väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Nimetatud väide viitab tootmiskuludele ning seda võib arvesse võtta ainult normaalväärtuse uuesti läbivaatamise korral. Alusmääruse artikli 12 lõike 5 kohaselt saab normaalväärtuse väidetavaid muutusi arvesse võtta ainult siis, kui komisjonile esitatakse täielik teave kohandatud normaalväärtuste kohta. Seda aga ei toimunud ning väide lükati tagasi.

| (57) | Sama eksportiv tootja esitas ka märkusi ja väiteid oma dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kehtinud ekspordihindade ning esialgse uurimisperioodi ajal kindlaksmääratud normaalväärtuste alusel. |
| --- | --- |

(57)

Sama eksportiv tootja esitas ka märkusi ja väiteid oma dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kehtinud ekspordihindade ning esialgse uurimisperioodi ajal kindlaksmääratud normaalväärtuste alusel.

| (58) | Eksportiv tootja palus komisjonil välja jätta seotud importija poolt absorptsiooni käsitleva uurimise esimese kuu jooksul tehtud tehingud, kuna kõnealune müük oli seotud kaubaga, mille Venus Groupi India eksportivad tootjad olid tarninud enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi selliste hindade alusel, mis olid kindlaks määratud samuti enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi. Eksportiv tootja rõhutas kõnealust asjaolu, väites, et Indiast tuleneva müügi puhul seotud importijale ning seotud importijalt liidu sõltumatutele tarbijatele on tegemist „back to back”-müügiga. |
| --- | --- |

(58)

Eksportiv tootja palus komisjonil välja jätta seotud importija poolt absorptsiooni käsitleva uurimise esimese kuu jooksul tehtud tehingud, kuna kõnealune müük oli seotud kaubaga, mille Venus Groupi India eksportivad tootjad olid tarninud enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi selliste hindade alusel, mis olid kindlaks määratud samuti enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi. Eksportiv tootja rõhutas kõnealust asjaolu, väites, et Indiast tuleneva müügi puhul seotud importijale ning seotud importijalt liidu sõltumatutele tarbijatele on tegemist „back to back”-müügiga.

| (59) | Kõigepealt tuleks märkida, et komisjon ei pea eksportiva tootja liitu suunatud müügiprotsessi „back to back”-müügiks. Absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimuvat Indiast tulenevat müüki seotud importijale võib teostada ükskõik milline eksportiva tootja kontserni kuuluv Indias asuv eksportiv tootja, see võis olla tarneks kokku koondatud ning vastavad imporditud tooted müüdi paljudel juhtudel erinevatele liidus asuvatele klientidele ning liideti osaliselt seotud importija varudega. Teisest küljest tähendab see seda, et seotud importija poolt absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil teatatud müük sõltumatule liidu kliendile võib olla osa ühest või enamast otse Indiast tulenevast tarnest, mille saatjaks on üks või rohkem kontserni kuuluv India eksportiv tootja, müük varudest või kombinatsioon mõlemast. Kõnealuste asjaolude tõttu ei saa selline import olla „back to back”-müük. |
| --- | --- |

(59)

Kõigepealt tuleks märkida, et komisjon ei pea eksportiva tootja liitu suunatud müügiprotsessi „back to back”-müügiks. Absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimuvat Indiast tulenevat müüki seotud importijale võib teostada ükskõik milline eksportiva tootja kontserni kuuluv Indias asuv eksportiv tootja, see võis olla tarneks kokku koondatud ning vastavad imporditud tooted müüdi paljudel juhtudel erinevatele liidus asuvatele klientidele ning liideti osaliselt seotud importija varudega. Teisest küljest tähendab see seda, et seotud importija poolt absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil teatatud müük sõltumatule liidu kliendile võib olla osa ühest või enamast otse Indiast tulenevast tarnest, mille saatjaks on üks või rohkem kontserni kuuluv India eksportiv tootja, müük varudest või kombinatsioon mõlemast. Kõnealuste asjaolude tõttu ei saa selline import olla „back to back”-müük.

| (60) | Palju olulisem on aga hinnakujundamise mehhanism, mille puhul kohandatakse algse hinnakokkuleppe ajal kindlaksmääratud baashinda vahetevahel, kohaldades selleks tarne hetkel kehtivat sulami lisamaksu. See on vastuolus väitega, et hinnad lepitakse kokku aegsasti enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi. Sellest tulenevalt tuleb tagasi lükata taotlus välja jätta seotud importija poolt absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi esimesel kuul toimunud müük. |
| --- | --- |

(60)

Palju olulisem on aga hinnakujundamise mehhanism, mille puhul kohandatakse algse hinnakokkuleppe ajal kindlaksmääratud baashinda vahetevahel, kohaldades selleks tarne hetkel kehtivat sulami lisamaksu. See on vastuolus väitega, et hinnad lepitakse kokku aegsasti enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi. Sellest tulenevalt tuleb tagasi lükata taotlus välja jätta seotud importija poolt absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi esimesel kuul toimunud müük.

| (61) | Sama eksportiv tootja kutsus komisjoni üles heaks kiitma seotud importija müügitehingute muudetud loetelu, mida oli parandatud tootetüüpide osas samal viisil nagu parandusi, mis tehti Indias teostatud kohapealse kontrolli käigus. Eksportiv tootja väidab, et see oleks vastuvõetav lähenemine, kuna kogu müügi puhul oli tegemist „back to back”-müügiga. |
| --- | --- |

(61)

Sama eksportiv tootja kutsus komisjoni üles heaks kiitma seotud importija müügitehingute muudetud loetelu, mida oli parandatud tootetüüpide osas samal viisil nagu parandusi, mis tehti Indias teostatud kohapealse kontrolli käigus. Eksportiv tootja väidab, et see oleks vastuvõetav lähenemine, kuna kogu müügi puhul oli tegemist „back to back”-müügiga.

| (62) | Komisjon ei saanud menetluse nii hilises etapis enam nõustuda müügitehinguid käsitleva teabe uue esitamisega, kuna ta ei saanud kõnealuseid andmeid kontrollida. Lisaks sellele, nagu eespool juba mainitud, näitas uurimine, et müügitehinguid ei saa pidada „back to back”-müügiks. Tuleks märkida, et eksportival tootjal oli Indias teostatud kohapealse kontrolli (2015. aasta märtsi esimene nädal) ja Saksamaal asuva seotud importija juures teostatud kohapealse kontrolli vahel piisavalt aega, et esitada läbivaadatud müügiloetelud. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon ei saanud menetluse nii hilises etapis enam nõustuda müügitehinguid käsitleva teabe uue esitamisega, kuna ta ei saanud kõnealuseid andmeid kontrollida. Lisaks sellele, nagu eespool juba mainitud, näitas uurimine, et müügitehinguid ei saa pidada „back to back”-müügiks. Tuleks märkida, et eksportival tootjal oli Indias teostatud kohapealse kontrolli (2015. aasta märtsi esimene nädal) ja Saksamaal asuva seotud importija juures teostatud kohapealse kontrolli vahel piisavalt aega, et esitada läbivaadatud müügiloetelud.

| (63) | Sama eksportiv tootja märkis, et teatava tooteliigi puhul ei kasutanud komisjon esialgses uurimises kindlaksmääratud normaalväärtust. |
| --- | --- |

(63)

Sama eksportiv tootja märkis, et teatava tooteliigi puhul ei kasutanud komisjon esialgses uurimises kindlaksmääratud normaalväärtust.

| (64) | Komisjon nõustus selle märkusega ning vaatas absorptsiooni käsitleva uurimise dumpingumarginaalid uuesti läbi, kasutades selleks esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud normaalväärtusi. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon nõustus selle märkusega ning vaatas absorptsiooni käsitleva uurimise dumpingumarginaalid uuesti läbi, kasutades selleks esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud normaalväärtusi.

| (65) | Sama eksportiv tootja väitis, et tema müügi-, üld- ja halduskulud määrati meelevaldselt kindlaks tasemel 5 % ja selle aluseks oleks pidanud olema seotud importija kohapealse kontrolli käigus kogutud andmed ning need ei peaks sisaldama transpordikulusid ega muid allahindlusi, mis on edasimüügihindadest ekspordihinda koostades juba maha arvatud. |
| --- | --- |

(65)

Sama eksportiv tootja väitis, et tema müügi-, üld- ja halduskulud määrati meelevaldselt kindlaks tasemel 5 % ja selle aluseks oleks pidanud olema seotud importija kohapealse kontrolli käigus kogutud andmed ning need ei peaks sisaldama transpordikulusid ega muid allahindlusi, mis on edasimüügihindadest ekspordihinda koostades juba maha arvatud.

| (66) | Kõnealune väide loeti põhjendatuks, kuna kohapealse kontrolli käigus oli kehtestatud madalam müügi-, üld- ja halduskulude määr kui 5 %, mida kasutati kõnealuse eksportiva tootja dumpingu arvutustes. |
| --- | --- |

(66)

Kõnealune väide loeti põhjendatuks, kuna kohapealse kontrolli käigus oli kehtestatud madalam müügi-, üld- ja halduskulude määr kui 5 %, mida kasutati kõnealuse eksportiva tootja dumpingu arvutustes.

| (67) | Eksportiv tootja väitis ka, et arvesse võetud 5 % kasumimarginaal on kõnealuse tööstusharu puhul liiga kõrge ning komisjon kasutaks sarnaste asjaolude puhul kasumimarginaale, mis jäävad vahemikku 1–2 %. |
| --- | --- |

(67)

Eksportiv tootja väitis ka, et arvesse võetud 5 % kasumimarginaal on kõnealuse tööstusharu puhul liiga kõrge ning komisjon kasutaks sarnaste asjaolude puhul kasumimarginaale, mis jäävad vahemikku 1–2 %.

| (68) | Kuna sõltumatud importijad absorptsiooni käsitleva uurimise käigus koostööd teha ei soovinud, otsustas komisjon toetuda esialgse uurimise käigus kogutud andmetele, mida peeti piisavalt värsketeks, kuna nende aluseks on 2012. aasta märtsis lõppenud esialgne uurimisperiood. Eksportiva tootja poolt oma väidete tõestuseks esitatud kasumimäärad hõlmasid keskmist maksueelset kasumimäära, mille aluseks olid majandusaastad 2011–2013, toetudes peamiselt Lõuna-Euroopa riikidest kogutud finantsandmetele, milles majanduslik kontekst ei olnud sellel perioodil optimaalne. Seetõttu otsustas komisjon kasutada sõltumatu importija sobiva kasumimäärana esialgse uurimise tulemusi ehk 2,65 %. Kõnealust protsenti kasutati seotud importija poolt teatatud liidu turule suunatud edasimüügi hindade alusel ekspordihinna kindlaks määramisel. |
| --- | --- |

(68)

Kuna sõltumatud importijad absorptsiooni käsitleva uurimise käigus koostööd teha ei soovinud, otsustas komisjon toetuda esialgse uurimise käigus kogutud andmetele, mida peeti piisavalt värsketeks, kuna nende aluseks on 2012. aasta märtsis lõppenud esialgne uurimisperiood. Eksportiva tootja poolt oma väidete tõestuseks esitatud kasumimäärad hõlmasid keskmist maksueelset kasumimäära, mille aluseks olid majandusaastad 2011–2013, toetudes peamiselt Lõuna-Euroopa riikidest kogutud finantsandmetele, milles majanduslik kontekst ei olnud sellel perioodil optimaalne. Seetõttu otsustas komisjon kasutada sõltumatu importija sobiva kasumimäärana esialgse uurimise tulemusi ehk 2,65 %. Kõnealust protsenti kasutati seotud importija poolt teatatud liidu turule suunatud edasimüügi hindade alusel ekspordihinna kindlaks määramisel.

| (69) | Eksportiv tootja väitis, et komisjon tegi seotud importija tasandil CIF-väärtuste kindlaksmääramisel vea, kuna kehtestatud CIF-väärtused on madalamad, kui seotud importija poolt liidu tollile teatatud väärtused, ning mille alusel kehtestati dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(69)

Eksportiv tootja väitis, et komisjon tegi seotud importija tasandil CIF-väärtuste kindlaksmääramisel vea, kuna kehtestatud CIF-väärtused on madalamad, kui seotud importija poolt liidu tollile teatatud väärtused, ning mille alusel kehtestati dumpinguvastane tollimaks.

| (70) | Komisjon kehtestas CIF-väärtused uurimise tulemuste alusel, kuna liidu tollile teatatud väärtus on igal juhul kontsernisisene siirdehind. Leiti, et liidu turul kehtiva edasimüügihinna ja siirdehinna vahel puudub süsteemne seos, kuna baashinnale vahetevahel edasimüügiks lisatav sulami lisamaks ei vasta siirdehinna kehtestamisel arvesse võetavale sulami lisamaksule. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon kehtestas CIF-väärtused uurimise tulemuste alusel, kuna liidu tollile teatatud väärtus on igal juhul kontsernisisene siirdehind. Leiti, et liidu turul kehtiva edasimüügihinna ja siirdehinna vahel puudub süsteemne seos, kuna baashinnale vahetevahel edasimüügiks lisatav sulami lisamaks ei vasta siirdehinna kehtestamisel arvesse võetavale sulami lisamaksule. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (71) | Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingu suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõikide teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(71)

Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingu suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõikide teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (72) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(72)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1106/2013 artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

| a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:







  Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra; | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarāt | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Mahārāshtra | 9,4 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra. | 6,8 | B780 |
| Lisas loetletud äriühingud | 5,0 | Vt lisa |
| Kõik muud äriühingud | 12,5 | B999” |

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarāt

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

9,4

B776

Precision Metals, Mumbai, Mahārāshtra

9,4

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

9,4

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

9,4

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra.

6,8

B780

Lisas loetletud äriühingud

5,0

Vt lisa

Kõik muud äriühingud

12,5

B999”

| b) | lisatakse lõige 4:
  „4.   Lõikes 2 ja lisas nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on märgitud sellise arve väljastanud üksuse ametniku kuupäevaga varustatud ja alla kirjutatud deklaratsioon, milles on esitatud tema nimi ja ametikoht ning mille tekst on järgmine: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (koguse) roostevaba terastraati tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4:

„4.   Lõikes 2 ja lisas nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on märgitud sellise arve väljastanud üksuse ametniku kuupäevaga varustatud ja alla kirjutatud deklaratsioon, milles on esitatud tema nimi ja ametikoht ning mille tekst on järgmine: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (koguse) roostevaba terastraati tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. september 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1106/2013, 5. november 2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 298, 8.11.2013, lk 1).

2

(3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 861/2013, 2. september 2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 240, 7.9.2013, lk 1).

3

(4)  ELT C 433, 3.12.2014, lk 8.

4

---

| 2.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1484,

1. september 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 162,7 |
| MK | 34,4 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 75,6 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0805 50 10 | AR | 145,2 |
| BO | 147,4 |
| CL | 164,0 |
| TR | 126,0 |
| UY | 129,6 |
| ZA | 144,8 |
| ZZ | 142,8 |
| 0806 10 10 | BA | 74,4 |
| EG | 244,3 |
| MA | 201,0 |
| MK | 68,3 |
| TR | 140,7 |
| ZZ | 145,7 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| BR | 97,5 |
| CL | 142,6 |
| NZ | 145,2 |
| US | 112,4 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 118,1 |
| 0808 30 90 | AR | 131,8 |
| CL | 107,2 |
| CN | 88,6 |
| TR | 131,9 |
| ZA | 104,8 |
| ZZ | 112,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 69,7 |
| TR | 145,8 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 40 05 | BA | 55,1 |
| IL | 337,2 |
| MK | 44,8 |
| XS | 74,4 |
| ZZ | 127,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

162,7

MK

34,4

XS

29,8

ZZ

75,6

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

126,8

ZZ

126,8

0805 50 10

AR

145,2

BO

147,4

CL

164,0

TR

126,0

UY

129,6

ZA

144,8

ZZ

142,8

0806 10 10

BA

74,4

EG

244,3

MA

201,0

MK

68,3

TR

140,7

ZZ

145,7

0808 10 80

AR

94,8

BR

97,5

CL

142,6

NZ

145,2

US

112,4

ZA

116,3

ZZ

118,1

0808 30 90

AR

131,8

CL

107,2

CN

88,6

TR

131,9

ZA

104,8

ZZ

112,9

0809 30 10, 0809 30 90

MK

69,7

TR

145,8

ZZ

107,8

0809 40 05

BA

55,1

IL

337,2

MK

44,8

XS

74,4

ZZ

127,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---