# Eiropas Savienības L 234/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 234 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 8. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 234

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 8. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/1497 (2015. gada 20. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā | 1 |
| | | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu zilo tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā | 3 |
| | * | Informācija par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu | 5 |
| | * | Informācija par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu | 6 |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1498 (2015. gada 7. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1499 (2015. gada 3. septembris), ar ko Beļģijai attiecībā uz Flandrijas reģionu piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, kuru rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6058) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1500 (2015. gada 7. septembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6221)

   (
  1
  ) | 19 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/1497 (2015. gada 20. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā

CCSBT

1

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu zilo tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā

CCSBT

3

*

Informācija par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

5

*

Informācija par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

6

REGULAS

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1498 (2015. gada 7. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

7

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1499 (2015. gada 3. septembris), ar ko Beļģijai attiecībā uz Flandrijas reģionu piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, kuru rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6058)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6058)

10

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1500 (2015. gada 7. septembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6221)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6221)

1

19

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2015/603 (2015. gada 13. aprīlis), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu attiecībā uz 2-naftiloksietiķskābes, acetohlora, hlorpikrīna, diflufenikāna, flurprimidola, flutolanila un spinosada maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem ( OV L 100, 17.4.2015. ) | 27 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2015/603 (2015. gada 13. aprīlis), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu attiecībā uz 2-naftiloksietiķskābes, acetohlora, hlorpikrīna, diflufenikāna, flurprimidola, flutolanila un spinosada maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem ( OV L 100, 17.4.2015. )

( OV L 100, 17.4.2015. )

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1497

(2015. gada 20. aprīlis)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienība ir kompetenta saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemt pasākumus jūras bioloģisko resursu saglabāšanai un noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir kompetenta saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemt pasākumus jūras bioloģisko resursu saglabāšanai un noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

| (2) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (1) Savienība ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā. Minētā konvencija paredz visu starptautiskās sabiedrības locekļu sadarbību jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (1) Savienība ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā. Minētā konvencija paredz visu starptautiskās sabiedrības locekļu sadarbību jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā.

| (3) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/414/EK (2) Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/414/EK (2) Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu.

| (4) | Padome 2009. gada 1. decembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju Savienības vārdā lūgt grozīt Konvenciju par dienvidu tunzivju saglabāšanu (“Konvencija”), lai par tās līgumslēdzēju pusi varētu kļūt Savienība. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2009. gada 1. decembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju Savienības vārdā lūgt grozīt Konvenciju par dienvidu tunzivju saglabāšanu (“Konvencija”), lai par tās līgumslēdzēju pusi varētu kļūt Savienība.

| (5) | Kamēr sarunas par Konvencijas grozījumiem nebija beigušās, Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (“CCSBT”) savā 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī grozīja rezolūciju, ar ko izveido Dienvidu tunzivju saglabāšanas paplašināto komisiju (“CCSBT paplašinātā komisija”), lai Savienība varētu kļūt par CCSBT paplašinātās komisijas locekli ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā. |
| --- | --- |

(5)

Kamēr sarunas par Konvencijas grozījumiem nebija beigušās, Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (“CCSBT”) savā 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī grozīja rezolūciju, ar ko izveido Dienvidu tunzivju saglabāšanas paplašināto komisiju (“CCSBT paplašinātā komisija”), lai Savienība varētu kļūt par CCSBT paplašinātās komisijas locekli ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā.

| (6) | Tā kā Savienības dalībvalstu karoga kuģi izmanto zvejas resursus dienvidu tunzivs areālā, Savienība ir ieinteresēta parakstīt un provizoriski piemērot Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), lai varētu efektīvi iesaistīties Konvencijas īstenošanā. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Savienības dalībvalstu karoga kuģi izmanto zvejas resursus dienvidu tunzivs areālā, Savienība ir ieinteresēta parakstīt un provizoriski piemērot Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), lai varētu efektīvi iesaistīties Konvencijas īstenošanā.

| (7) | Pēc šīs procedūras pabeigšanas Savienība būtu tiesīga piedalīties un balsot CCSBT paplašinātajā komisijā un paplašinātajā zinātniskajā komitejā. |
| --- | --- |

(7)

Pēc šīs procedūras pabeigšanas Savienība būtu tiesīga piedalīties un balsot CCSBT paplašinātajā komisijā un paplašinātajā zinātniskajā komitejā.

| (8) | Dalība CCSBT paplašinātajā komisijā arī palīdzēs uzlabot Savienības īstenoto saglabāšanas pieeju konsekvenci dažādos okeānos un vēlreiz apliecinās tās apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē. |
| --- | --- |

(8)

Dalība CCSBT paplašinātajā komisijā arī palīdzēs uzlabot Savienības īstenoto saglabāšanas pieeju konsekvenci dažādos okeānos un vēlreiz apliecinās tās apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē.

| (9) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā tāpēc būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, |
| --- | --- |

(9)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā tāpēc būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), ņemot vērā tā noslēgšanu.

Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā.

3. pants

Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā piemēro provizoriski no ... (3), kamēr tiek pabeigtas procedūras tās noslēgšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2015. gada 20. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. DŪKLAVS

---

(1)  Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 98/414/EK (1998. gada 8. jūnijs) par Nolīguma par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu Eiropas Kopienas ratifikāciju (OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.).

2

(3)  Ģenerālsekretariāts publicēs parakstīšanas un provizoriskās piemērošanas datumu Oficiālajā Vēstnesī.

3

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/3

---

NOLĪGUMS

vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu zilo tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā

Cienītā kundze! Godātais kungs!

Man ir tas gods atsaukties uz Rezolūciju par paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas izveidi (turpmāk “rezolūcija”), kas grozīta CCSBT 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī.

Rezolūcijas 6. punktā ir noteikts, ka jebkura reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, subjekts vai zvejniecības subjekts, kura karoga kuģi iepriekšējo trīs kalendāro gadu laikā ir nozvejojuši dienvidu tunzivis, var komisijas izpildsekretāram izteikt vēlēšanos kļūt par paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli. Šajā nolūkā CCSBT izpildsekretārs komisijas vārdā veiks attiecīgu vēstuļu apmaiņu ar šīs reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, subjekta vai zvejniecības subjekta pārstāvi.

Kas attiecas uz rezolūcijas 8. punktu, ES kvota laikposmam no 2015. gada līdz 2017. gadam – 10 tonnas – nemainās.

Lūdzu Jūs apstiprināt šīs vēstules saņemšanu un to, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uzskatāma par CCSBT un Eiropas Savienības nolīgumu, ar ko Savienība kļūst par CCSBT paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli saskaņā ar iepriekš minētās rezolūcijas noteikumiem.

ES vēlas paust stingru apņemšanos arī turpmāk ievērot CCSBT konvencijas noteikumus un ievērot paplašinātās komisijas lēmumus.

Šo nolīgumu no nākamās dienas pēc Jūsu atbildes saņemšanas piemēro provizoriski, kamēr Savienība nebūs paziņojusi par tā noslēgšanai paredzēto procedūru pabeigšanu.

Cienījamā kundze/godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

Eiropas Savienības vārdā –

Cienītā kundze! Godātais kungs!

Man ir tas gods apliecināt, ka esmu saņēmis šādu Jūsu vēstuli ar šīsdienas datumu:

“Man ir tas gods atsaukties uz Rezolūciju par paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas izveidi (turpmāk “rezolūcija”), kas grozīta CCSBT 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī.

Rezolūcijas 6. punktā ir noteikts, ka jebkura reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, subjekts vai zvejniecības subjekts, kura karoga kuģi iepriekšējo trīs kalendāro gadu laikā ir nozvejojuši dienvidu tunzivis, var komisijas izpildsekretāram izteikt vēlēšanos kļūt par paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli. Šajā nolūkā CCSBT izpildsekretārs komisijas vārdā veiks attiecīgu vēstuļu apmaiņu ar šīs reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, subjekta vai zvejniecības subjekta pārstāvi.

Kas attiecas uz rezolūcijas 8. punktu, ES kvota laikposmam no 2015. gada līdz 2017. gadam – 10 tonnas – nemainās.

Lūdzu Jūs apstiprināt šīs vēstules saņemšanu un to, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uzskatāma par CCSBT un Eiropas Savienības nolīgumu, ar ko Savienība kļūst par CCSBT paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli saskaņā ar iepriekš minētās rezolūcijas noteikumiem.

ES vēlas paust stingru apņemšanos arī turpmāk ievērot CCSBT konvencijas noteikumus un ievērot paplašinātās komisijas lēmumus.

Šo nolīgumu provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc Jūsu atbildes saņemšanas, kamēr Savienība nebūs paziņojusi par tā noslēgšanai paredzēto procedūru pabeigšanu.”

Man ir tas gods apstiprināt, ka Jūsu vēstule un šī atbilde ir uzskatāma par CCSBT un Eiropas Savienības nolīgumu, ar ko Savienība kļūst par CCSBT paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli.

CCSBT

CCSBT

Cienījamā kundze/godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

CCSBT vārdā –

---

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/5

---

Informācija par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

Starptautiskā Graudu padome 41. sesijā (Londona, 2015. gada 8. jūnijs) nolēma pagarināt Graudu tirdzniecības konvencijas (1995) (1) termiņu par diviem gadiem līdz 2017. gada 30. jūnijam.

---

(1)  OV L 21, 27.1.1996., 49. lpp.

---

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/6

---

Informācija par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

Starptautiskā Cukura padome 47. sesijā (Antigva, Gvatemala, 2015. gada 25. jūnijs) nolēma pagarināt 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma (1) termiņu par diviem gadiem līdz 2017. gada 31. decembrim.

---

(1)  OV L 379, 23.12.1992., 16. lpp.

---

REGULAS

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1498

(2015. gada 7. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 7. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 173,3 |
| MK | 41,5 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 81,5 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| XS | 42,0 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,5 |
| ZZ | 132,5 |
| 0805 50 10 | AR | 146,2 |
| BO | 135,7 |
| CL | 137,0 |
| UY | 64,0 |
| ZA | 139,4 |
| ZZ | 124,5 |
| 0806 10 10 | EG | 233,7 |
| MA | 201,0 |
| MK | 63,9 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0808 10 80 | AR | 188,7 |
| BR | 88,5 |
| CL | 125,4 |
| NZ | 145,1 |
| US | 136,8 |
| UY | 110,5 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 129,2 |
| 0808 30 90 | AR | 189,8 |
| CL | 108,0 |
| TR | 131,5 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 148,1 |
| ZZ | 108,5 |
| 0809 40 05 | BA | 55,4 |
| IL | 336,8 |
| MK | 55,1 |
| XS | 68,2 |
| ZZ | 128,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

173,3

MK

41,5

XS

29,8

ZZ

81,5

0707 00 05

TR

116,3

XS

42,0

ZZ

79,2

0709 93 10

TR

132,5

ZZ

132,5

0805 50 10

AR

146,2

BO

135,7

CL

137,0

UY

64,0

ZA

139,4

ZZ

124,5

0806 10 10

EG

233,7

MA

201,0

MK

63,9

TR

137,2

ZZ

159,0

0808 10 80

AR

188,7

BR

88,5

CL

125,4

NZ

145,1

US

136,8

UY

110,5

ZA

109,2

ZZ

129,2

0808 30 90

AR

189,8

CL

108,0

TR

131,5

ZA

113,5

ZZ

135,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

148,1

ZZ

108,5

0809 40 05

BA

55,4

IL

336,8

MK

55,1

XS

68,2

ZZ

128,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1499

(2015. gada 3. septembris),

ar ko Beļģijai attiecībā uz Flandrijas reģionu piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, kuru rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6058)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ja dalībvalsts uz hektāru gadā ir paredzējusi izmantot kūtsmēslu daudzumu, kas atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un minētās daļas a) apakšpunktā norādītā daudzuma, šis daudzums jānosaka tā, lai nekavētu attiecīgās direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un jāpamato ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir ilgi veģetācijas periodi un kultūraugi, kam vajadzīgs daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(1)

Ja dalībvalsts uz hektāru gadā ir paredzējusi izmantot kūtsmēslu daudzumu, kas atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un minētās daļas a) apakšpunktā norādītā daudzuma, šis daudzums jānosaka tā, lai nekavētu attiecīgās direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un jāpamato ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir ilgi veģetācijas periodi un kultūraugi, kam vajadzīgs daudz slāpekļa.

| (2) | 2011. gada 29. jūlijā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/489/ES (2), kas Beļģijai deva tiesības Flandrijas reģionā ar konkrētiem nosacījumiem uz hektāru gadā atļaut izmantot līdz 250 kg kūtsmēslu slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē zālaugus un kukurūzu ar zemes pasēju, tādām zālāju vai rudzu platībām, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu, un līdz 200 kg kūtsmēslu slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē ziemas kviešus un tritikāli, pēc kuras sēj starpkultūru, un cukurbietes vai lopbarības bietes. |
| --- | --- |

(2)

2011. gada 29. jūlijā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/489/ES (2), kas Beļģijai deva tiesības Flandrijas reģionā ar konkrētiem nosacījumiem uz hektāru gadā atļaut izmantot līdz 250 kg kūtsmēslu slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē zālaugus un kukurūzu ar zemes pasēju, tādām zālāju vai rudzu platībām, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu, un līdz 200 kg kūtsmēslu slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē ziemas kviešus un tritikāli, pēc kuras sēj starpkultūru, un cukurbietes vai lopbarības bietes.

| (3) | Ar Īstenošanas lēmumu 2011/489/ES piešķirtā atkāpe attiecās uz apmēram 2 970 lauksaimniekiem un 82 820 ha zemes un bija spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas lēmumu 2011/489/ES piešķirtā atkāpe attiecās uz apmēram 2 970 lauksaimniekiem un 82 820 ha zemes un bija spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim.

| (4) | 2015. gada 7. aprīlī Beļģija Komisijai iesniedza lūgumu atjaunot atkāpi attiecībā uz Flandrijas reģionu atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai. |
| --- | --- |

(4)

2015. gada 7. aprīlī Beļģija Komisijai iesniedza lūgumu atjaunot atkāpi attiecībā uz Flandrijas reģionu atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai.

| (5) | Pieprasītā atkāpe ir saistīta ar Beļģijas nodomu atļaut konkrētās Flandrijas saimniecībās uz hektāru gadā izmantot līdz 250 kg no ganību dzīvnieku kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem iegūta slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē zālaugus, zālaugus ar āboliņu, kukurūzu ar zāles pasēju vai kurus izmanto zālāju vai rudzu platības, kur pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu, un līdz 200 kg no kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem iegūta slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē ziemas kviešus vai tritikāli, pēc kā sēj starpkultūru, un bietes. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasītā atkāpe ir saistīta ar Beļģijas nodomu atļaut konkrētās Flandrijas saimniecībās uz hektāru gadā izmantot līdz 250 kg no ganību dzīvnieku kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem iegūta slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē zālaugus, zālaugus ar āboliņu, kukurūzu ar zāles pasēju vai kurus izmanto zālāju vai rudzu platības, kur pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu, un līdz 200 kg no kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem iegūta slāpekļa tādiem zemesgabaliem, kuros audzē ziemas kviešus vai tritikāli, pēc kā sēj starpkultūru, un bietes.

| (6) | Informācija, ko Beļģija iesniedza saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Īstenošanas lēmumu 2011/489/ES, liecina, ka atkāpes dēļ ūdens kvalitāte nav pasliktinājusies. Uz dalībvalstu ziņojumiem par laikposmu no 2008. gada līdz 2011. gadam pamatotajā Komisijas Ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (3), ir norādīts, ka aptuveni 78 % monitoringa staciju Flandrijas reģionā pazemes ūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 50 mg/l, bet 63 % monitoringa staciju – mazāka par 25 mg/l. Monitoringa dati liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2004–2007) nitrātu koncentrācijai pazemes ūdeņos ir tendence samazināties. Virszemes ūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija 93 % monitoringa staciju bija mazāka par 50 mg/l, turklāt 70 % monitoringa staciju vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 25 mg/l. Lielākajā daļā virszemes ūdeņu monitoringa punktu savāktie dati liecina, ka nitrātu koncentrācija samazinās. Pārskata periodā par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam apmēram 80 % upju un visi pārejas ūdeņi tika klasificēti vai nu kā eitrofiski, vai hipertrofiski. |
| --- | --- |

(6)

Informācija, ko Beļģija iesniedza saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Īstenošanas lēmumu 2011/489/ES, liecina, ka atkāpes dēļ ūdens kvalitāte nav pasliktinājusies. Uz dalībvalstu ziņojumiem par laikposmu no 2008. gada līdz 2011. gadam pamatotajā Komisijas Ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (3), ir norādīts, ka aptuveni 78 % monitoringa staciju Flandrijas reģionā pazemes ūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 50 mg/l, bet 63 % monitoringa staciju – mazāka par 25 mg/l. Monitoringa dati liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2004–2007) nitrātu koncentrācijai pazemes ūdeņos ir tendence samazināties. Virszemes ūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija 93 % monitoringa staciju bija mazāka par 50 mg/l, turklāt 70 % monitoringa staciju vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 25 mg/l. Lielākajā daļā virszemes ūdeņu monitoringa punktu savāktie dati liecina, ka nitrātu koncentrācija samazinās. Pārskata periodā par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam apmēram 80 % upju un visi pārejas ūdeņi tika klasificēti vai nu kā eitrofiski, vai hipertrofiski.

| (7) | Rīcības programmas 2015.–2018. gada periodam Flandrija ir noteikusi šādus ūdens kvalitātes mērķus. Attiecībā uz virszemes ūdeņiem 95 % lauksaimniecības monitoringa tīkla monitoringa punktu būs jāpanāk koncentrācija, kas mazāka par 50 mg nitrātu uz litru; attiecībā uz augšējiem pazemes ūdeņiem, kas atjaunojas lēnāk, vidējā nitrātu koncentrācija salīdzinājumā ar 2010. gada vidējo līmeni būs jāsamazina par 20 %, proti, jāpanāk 40 mg nitrātu uz litru; hidroloģiski viendabīgās zonās, kurās nitrātu koncentrācija augšējos pazemes ūdeņos vidēji pārsniedz 50 mg nitrātu uz litru, vidējā koncentrācija būs jāsamazina par 5 mg nitrātu uz litru. |
| --- | --- |

(7)

Rīcības programmas 2015.–2018. gada periodam Flandrija ir noteikusi šādus ūdens kvalitātes mērķus. Attiecībā uz virszemes ūdeņiem 95 % lauksaimniecības monitoringa tīkla monitoringa punktu būs jāpanāk koncentrācija, kas mazāka par 50 mg nitrātu uz litru; attiecībā uz augšējiem pazemes ūdeņiem, kas atjaunojas lēnāk, vidējā nitrātu koncentrācija salīdzinājumā ar 2010. gada vidējo līmeni būs jāsamazina par 20 %, proti, jāpanāk 40 mg nitrātu uz litru; hidroloģiski viendabīgās zonās, kurās nitrātu koncentrācija augšējos pazemes ūdeņos vidēji pārsniedz 50 mg nitrātu uz litru, vidējā koncentrācija būs jāsamazina par 5 mg nitrātu uz litru.

| (8) | Lai sasniegtu šos mērķus, Flandrija 2015.–2018. gada periodam ir izveidojusi pastiprinātu rīcības programmu. 2016./2017. gada ziemas beigās šī rīcībpolitika tiks pārskatīta, un uz šīs pārskatīšanas pamata iespējami tiks pieņemti turpmāki pastiprināti pasākumi, lai nodrošinātu, ka noteiktie ūdens kvalitātes mērķi tiks sasniegti. Tiesību akts, ar kuru Flandrijas reģionā transponē Direktīvu 91/676/EEK, ir “Dekrēts par ūdens aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti” (4) (turpmāk Dekrēts par mēslojumu), kas grozīts (5)2015. gada 12. jūnijā saskaņā ar rīcības programmu 2015.–2018. gada periodam, un to piemēro saistībā ar šo īstenošanas lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu šos mērķus, Flandrija 2015.–2018. gada periodam ir izveidojusi pastiprinātu rīcības programmu. 2016./2017. gada ziemas beigās šī rīcībpolitika tiks pārskatīta, un uz šīs pārskatīšanas pamata iespējami tiks pieņemti turpmāki pastiprināti pasākumi, lai nodrošinātu, ka noteiktie ūdens kvalitātes mērķi tiks sasniegti. Tiesību akts, ar kuru Flandrijas reģionā transponē Direktīvu 91/676/EEK, ir “Dekrēts par ūdens aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti” (4) (turpmāk Dekrēts par mēslojumu), kas grozīts (5)2015. gada 12. jūnijā saskaņā ar rīcības programmu 2015.–2018. gada periodam, un to piemēro saistībā ar šo īstenošanas lēmumu.

| (9) | Dekrētu par mēslojumu piemēro visā Flandrijas reģiona teritorijā. |
| --- | --- |

(9)

Dekrētu par mēslojumu piemēro visā Flandrijas reģiona teritorijā.

| (10) | Dekrētā par mēslojumu ietilpst slāpekļa un fosfora izmantošanas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(10)

Dekrētā par mēslojumu ietilpst slāpekļa un fosfora izmantošanas ierobežojumi.

| (11) | Dokumenti, ko Beļģija iesniegusi kopā ar paziņojumu, liecina, ka pieprasītais daudzums – attiecīgi 250 kg un 200 kg kūtsmēslu slāpekļa uz hektāru gadā – ir pamatojams ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgu veģetācijas periodu un kultūraugiem, kam vajadzīgs daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(11)

Dokumenti, ko Beļģija iesniegusi kopā ar paziņojumu, liecina, ka pieprasītais daudzums – attiecīgi 250 kg un 200 kg kūtsmēslu slāpekļa uz hektāru gadā – ir pamatojams ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgu veģetācijas periodu un kultūraugiem, kam vajadzīgs daudz slāpekļa.

| (12) | Dati, ko Beļģija par Flandrijas reģionu paziņojusi 2008.–2011. gada periodā, liecina, ka cūku skaits salīdzinājumā ar 2004.–2007. gada periodu ir palielinājies par 4,4 %. Par 2012. un 2013. gadu pieejamie jaunākie dati liecina, ka cūku skaits audzis lēnāk, par 2,6 %. Attiecībā uz mājputnu skaitu no 2004. līdz 2008. gadam vērojams sarukums par 13,2 %, pēc kura skaits par 20,8 % audzis. Liellopu skaits nav mainījies. Lai nepieļautu, ka, piemērojot pieprasīto atkāpi, lopkopība tiktu intensificēta, kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka Flandrijas reģionā saskaņā ar Dekrēta par mēslojumu noteikumiem vienā saimniecībā drīkst turēt ierobežotu skaitu lauksaimniecības dzīvnieku (barības elementu emisijas tiesības). |
| --- | --- |

(12)

Dati, ko Beļģija par Flandrijas reģionu paziņojusi 2008.–2011. gada periodā, liecina, ka cūku skaits salīdzinājumā ar 2004.–2007. gada periodu ir palielinājies par 4,4 %. Par 2012. un 2013. gadu pieejamie jaunākie dati liecina, ka cūku skaits audzis lēnāk, par 2,6 %. Attiecībā uz mājputnu skaitu no 2004. līdz 2008. gadam vērojams sarukums par 13,2 %, pēc kura skaits par 20,8 % audzis. Liellopu skaits nav mainījies. Lai nepieļautu, ka, piemērojot pieprasīto atkāpi, lopkopība tiktu intensificēta, kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka Flandrijas reģionā saskaņā ar Dekrēta par mēslojumu noteikumiem vienā saimniecībā drīkst turēt ierobežotu skaitu lauksaimniecības dzīvnieku (barības elementu emisijas tiesības).

| (13) | Kūtsmēslu slāpekļa izmantojums 2008.–2011. gada periodā salīdzinājumā ar 2004.–2007. gada periodu samazinājās par 15 %. Trešās rīcības programmas periodā (2007–2010) kūtsmēslu slāpekļa izmantojums nemainījās un bija apmēram 101 tūkstotis tonnu gadā. Ceturtās rīcības programmas periodā bija vērojams, ka kūtsmēslu slāpekļa izmantojums joprojām samazinās, 2013. gadā tas bija 94,5 tūkstoši tonnu. Pārskata periodā par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam par 4 % palielinājās minerālā slāpekļa izmantojums. Jaunākie pieejamie dati par 2012. un 2013. gadu liecina, ka minerālā slāpekļa izmantojums stabilizējas 39 tūkstošu tonnu apjomā. |
| --- | --- |

(13)

Kūtsmēslu slāpekļa izmantojums 2008.–2011. gada periodā salīdzinājumā ar 2004.–2007. gada periodu samazinājās par 15 %. Trešās rīcības programmas periodā (2007–2010) kūtsmēslu slāpekļa izmantojums nemainījās un bija apmēram 101 tūkstotis tonnu gadā. Ceturtās rīcības programmas periodā bija vērojams, ka kūtsmēslu slāpekļa izmantojums joprojām samazinās, 2013. gadā tas bija 94,5 tūkstoši tonnu. Pārskata periodā par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam par 4 % palielinājās minerālā slāpekļa izmantojums. Jaunākie pieejamie dati par 2012. un 2013. gadu liecina, ka minerālā slāpekļa izmantojums stabilizējas 39 tūkstošu tonnu apjomā.

| (14) | Pēc iesnieguma pārbaudes var uzskatīt, ka pieprasītais daudzums – gadā uz hektāru attiecīgi 250 kg un 200 kg slāpekļa no ganību dzīvnieku kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem – neietekmēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi, kurus piemēro papildus pastiprinātiem pasākumiem, kas pieņemti rīcības programmā 2015.–2018. gada periodam. |
| --- | --- |

(14)

Pēc iesnieguma pārbaudes var uzskatīt, ka pieprasītais daudzums – gadā uz hektāru attiecīgi 250 kg un 200 kg slāpekļa no ganību dzīvnieku kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem – neietekmēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi, kurus piemēro papildus pastiprinātiem pasākumiem, kas pieņemti rīcības programmā 2015.–2018. gada periodam.

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (6) ir noteikta visaptveroša pārrobežu mēroga pieeja ūdens aizsardzībai, kas organizēta pa upju baseinu apgabaliem ar mērķi panākt, lai Eiropas ūdensobjektu stāvoklis 2015. gadā būtu labs. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus un neizslēdz, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (6) ir noteikta visaptveroša pārrobežu mēroga pieeja ūdens aizsardzībai, kas organizēta pa upju baseinu apgabaliem ar mērķi panākt, lai Eiropas ūdensobjektu stāvoklis 2015. gadā būtu labs. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus un neizslēdz, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi.

| (16) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (7) ir paredzēti vispārīgi noteikumi ar mērķi izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vidisko rīcībpolitiku vajadzībām un rīcībolitikām vai pasākumiem, kas var ietekmēt vidi. Attiecīgā gadījumā šā lēmuma sakarā savāktajai telpiskajai informācijai būtu jāatbilst šīs direktīvas noteikumiem. Lai mazinātu administratīvo slogu un padziļinātu datu saskaņotību, Beļģijai, vācot saskaņā ar šo lēmumu nepieciešamos datus, attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto informācija, kas ģenerēta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (8) V sadaļas II nodaļu. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (7) ir paredzēti vispārīgi noteikumi ar mērķi izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vidisko rīcībpolitiku vajadzībām un rīcībolitikām vai pasākumiem, kas var ietekmēt vidi. Attiecīgā gadījumā šā lēmuma sakarā savāktajai telpiskajai informācijai būtu jāatbilst šīs direktīvas noteikumiem. Lai mazinātu administratīvo slogu un padziļinātu datu saskaņotību, Beļģijai, vācot saskaņā ar šo lēmumu nepieciešamos datus, attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto informācija, kas ģenerēta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (8) V sadaļas II nodaļu.

| (17) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpi, ko Flandrijas reģiona vārdā pieprasījusi Beļģija, lūdzot atļaut lietot vairāk kūtsmēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un tās a) apakšpunktā, piešķir, ja ir ievēroti 4.–12. panta nosacījumi.

2. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro individuāli konkrētiem kādas saimniecības zemesgabaliem, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu, un tad, ja ir ievēroti 4.–7. panta nosacījumi.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “saimniecības” ir lauku saimniecības, kurās audzē vai neaudzē lauksaimniecības dzīvniekus; |
| --- | --- |

a)

“saimniecības” ir lauku saimniecības, kurās audzē vai neaudzē lauksaimniecības dzīvniekus;

| b) | “zemesgabals” ir atsevišķs lauks vai lauku grupa, kas audzēto kultūraugu, augsnes tipa un mēslošanas paņēmienu ziņā ir viendabīga; |
| --- | --- |

b)

“zemesgabals” ir atsevišķs lauks vai lauku grupa, kas audzēto kultūraugu, augsnes tipa un mēslošanas paņēmienu ziņā ir viendabīga;

| c) | “zālāji” ir pastāvīgas vai pagaidu zālaugu platības (pagaidu platības parasti ierīko uz laiku līdz četriem gadiem); |
| --- | --- |

c)

“zālāji” ir pastāvīgas vai pagaidu zālaugu platības (pagaidu platības parasti ierīko uz laiku līdz četriem gadiem);

| d) | “kultūraugi ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu” ir jebkurš no šiem:






  i) | zālāji; |
| --- | --- | --- |

d)

“kultūraugi ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu” ir jebkurš no šiem:

i)

zālāji;

| ii) | zālāji, kuros āboliņa mazāk nekā 50 %; |
| --- | --- |

ii)

zālāji, kuros āboliņa mazāk nekā 50 %;

| iii) | kukurūza ar tādu zāles pasēju pirms vai pēc ražas novākšanas, kuru nopļauj, novāc no lauka un izmanto par starpkultūru; |
| --- | --- |

iii)

kukurūza ar tādu zāles pasēju pirms vai pēc ražas novākšanas, kuru nopļauj, novāc no lauka un izmanto par starpkultūru;

| iv) | zālāju vai rudzu platības, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu; |
| --- | --- |

iv)

zālāju vai rudzu platības, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu;

| v) | ziemas kvieši vai tritikāle, pēc kuras sēj starpkultūru; |
| --- | --- |

v)

ziemas kvieši vai tritikāle, pēc kuras sēj starpkultūru;

| vi) | cukurbietes vai lopbarības bietes; |
| --- | --- |

vi)

cukurbietes vai lopbarības bietes;

| e) | “ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamus teļus), aitas, kazas un zirgi; |
| --- | --- |

e)

“ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamus teļus), aitas, kazas un zirgi;

| f) | “kūtsmēslu apstrāde” ir cūku mēslu sadalīšana divās frakcijās (cietā un šķidrā), kuru izdara, lai uzlabotu iestrādāšanu augsnē un slāpekļa un fosfora izmantošanos; |
| --- | --- |

f)

“kūtsmēslu apstrāde” ir cūku mēslu sadalīšana divās frakcijās (cietā un šķidrā), kuru izdara, lai uzlabotu iestrādāšanu augsnē un slāpekļa un fosfora izmantošanos;

| g) | “apstrādāti kūtsmēsli” ir šķidrā frakcija, ko iegūst pēc kūtsmēslu apstrādes; |
| --- | --- |

g)

“apstrādāti kūtsmēsli” ir šķidrā frakcija, ko iegūst pēc kūtsmēslu apstrādes;

| h) | “šķidrmēsli ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu” ir apstrādāti kūtsmēsli ar maksimālo slāpekļa saturu 1 kg uz tonnu šķidrmēslu un maksimālo fosfāta saturu 1 kg uz tonnu šķidrmēslu; |
| --- | --- |

h)

“šķidrmēsli ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu” ir apstrādāti kūtsmēsli ar maksimālo slāpekļa saturu 1 kg uz tonnu šķidrmēslu un maksimālo fosfāta saturu 1 kg uz tonnu šķidrmēslu;

| i) | “augsnes profils” ir augsnes slānis zem zemes virskārtas līdz 0,90 m dziļumā, ja vien vidējais augstākais pazemes ūdens līmenis nav mazāks; tādā gadījumā šis slānis ir vidējā augstākā pazemes ūdens līmeņa dziļumā. |
| --- | --- |

i)

“augsnes profils” ir augsnes slānis zem zemes virskārtas līdz 0,90 m dziļumā, ja vien vidējais augstākais pazemes ūdens līmenis nav mazāks; tādā gadījumā šis slānis ir vidējā augstākā pazemes ūdens līmeņa dziļumā.

4. pants

Ikgadējs pieteikums un saistības

1.   Lauksaimnieki, kas vēlas izmantot atkāpi saskaņā ar šo lēmumu, ik gadu līdz 15. februārim iesniedz pieteikumu kompetentajām iestādēm. Attiecībā uz 2015. gadu ikgadējo pieteikumu iesniedz līdz 31. jūlijam.

2.   Vienlaikus ar 1. punktā minētā ikgadējā pieteikuma iesniegšanu lauksaimnieki rakstiski uzņemas izpildīt 5., 6. un 7. panta nosacījumus.

5. pants

Kūtsmēslu apstrāde

1.   Kompetentās iestādes gādā, ka kūtsmēslu apstrādē iegūto biezo frakciju nogādā sertificētās iekārtās pārstrādei, kas mazina smakas un cita veida emisijas, uzlabo agronomiskās un higiēniskās īpašības, atvieglo rīkošanos ar to un uzlabo slāpekļa un fosfora izmantošanos.

2.   Lauksaimnieki, kas izmanto atkāpi un apstrādā kūtsmēslus, kompetentajām iestādēm katru gadu iesniedz datus par apstrādei nosūtīto kūtsmēslu daudzumu, cietās frakcijas un apstrādāto kūtsmēslu daudzumu un paredzēto izmantojumu, kā arī to slāpekļa un fosfora saturu.

3.   Katrai individuālās atkāpes izmantotājai saimniecībai kompetentās iestādes nosaka un regulāri atjaunina apstrādātu kūtsmēslu sastāva, tā atšķirību un apstrādes efektivitātes novērtēšanai atzītās metodes.

4.   Kūtsmēslu apstrādes rezultātā radušās amonjaka un cita veida emisijas savāc un apstrādā tā, lai mazinātu ietekmi uz vidi un traucējumus, ko rada iekārtas, kuru radītās emisijas pārsniedz emisijas, kas rodas standartsituācijā, proti, neapstrādātu kūtsmēslu glabāšanā un iestrādāšanā zemē.

Šiem nolūkiem kompetentās iestādes gādā, ka izveido un regulāri atjaunina reģistru ar iekārtām, kurās vajadzīga emisiju apstrāde.

6. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošana

1.   Ņemot vērā 2.–12. punktā paredzētos nosacījumus, ganību dzīvnieku kūtsmēslu, apstrādātu kūtsmēslu un nelielu slāpekļa un fosfāta daudzumu saturošu šķidrmēslu daudzums, ko katru gadu izmanto atkāpi saņēmušajos zemesgabalos, kopā ar mēsliem, ko zemes gabalā atstāj paši dzīvnieki, nepārsniedz:

| a) | gadā uz hektāru 250 kg slāpekļa zemesgabalos, kur audzē:






  i) | zālājus un kukurūzu ar zāles pasēju; |
| --- | --- | --- |

a)

gadā uz hektāru 250 kg slāpekļa zemesgabalos, kur audzē:

i)

zālājus un kukurūzu ar zāles pasēju;

| ii) | zālāju platības, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu; |
| --- | --- |

ii)

zālāju platības, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu;

| iii) | rudzu platības, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu; |
| --- | --- |

iii)

rudzu platības, kurās pēc pļaujas kā pēcaugus sēj kukurūzu;

| iv) | zālājus, kuros āboliņa mazāk nekā 50 %; |
| --- | --- |

iv)

zālājus, kuros āboliņa mazāk nekā 50 %;

| b) | gadā uz hektāru 200 kg slāpekļa zemesgabalos, kur audzē:






  i) | ziemas kviešus, pēc kuriem sēj starpkultūru; |
| --- | --- | --- |

b)

gadā uz hektāru 200 kg slāpekļa zemesgabalos, kur audzē:

i)

ziemas kviešus, pēc kuriem sēj starpkultūru;

| ii) | tritikāli, pēc kuras sēj starpkultūru; |
| --- | --- |

ii)

tritikāli, pēc kuras sēj starpkultūru;

| iii) | cukurbietes vai lopbarības bietes. |
| --- | --- |

iii)

cukurbietes vai lopbarības bietes.

2.   Apstrādātus kūtsmēslus, kas nav kvalificējami kā šķidrmēsli ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu, atkāpi saņēmušajos zemesgabalos drīkst izmantot tikai tad, ja slāpekļa un fosfāta attiecība (N/P2O5) tajos ir vismaz 3,3.

3.   Uz hektāru izmanto maksimāli 15 tonnas šķidrmēslu ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu.

4.   Kopējā slāpekļa un fosfāta ienesas daudzumā ievēro attiecīgā kultūrauga vajadzību pēc barības elementiem un ņem vērā šo elementu daudzumu, ko tas uzņem no augsnes, un paaugstināto kūtsmēslu slāpekļa pieejamību pēc apstrādes. Nekādiem kultūraugiem tas nekādā gadījumā nepārsniedz rīcības programmā noteiktos maksimālos fosfāta un slāpekļa izmantošanas standartus.

5.   Atkāpi saņēmušajos zemesgabalos neizmanto no ķīmiska mēslošanas līdzekļa iegūtu fosfātu.

6.   Katrai saimniecībai ir visas platības mēslošanas plāns, kurā aprakstīta augseka un plānotā kūtsmēslu, slāpekļa un fosfora minerālmēslu izmantošana. Šim plānam saimniecībā jābūt sagatavotam vēlākais līdz katra kalendārā gada 15. februārim.

Mēslošanas plānā ir šādi elementi:

| a) | mājlopu skaits, to turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
| --- | --- |

a)

mājlopu skaits, to turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par kūtsmēslu krātuves tilpumu;

| b) | saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot novietnēs un krātuvēs radušos zudumus) un fosfora aprēķins; |
| --- | --- |

b)

saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot novietnēs un krātuvēs radušos zudumus) un fosfora aprēķins;

| c) | kūtsmēslu apstrādes apraksts un paredzamās apstrādāto kūtsmēslu īpašības; |
| --- | --- |

c)

kūtsmēslu apstrādes apraksts un paredzamās apstrādāto kūtsmēslu īpašības;

| d) | ārpus saimniecības vai tajā piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un īpašības; |
| --- | --- |

d)

ārpus saimniecības vai tajā piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un īpašības;

| e) | augseka un platība zemesgabaliem, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu, kā arī zemesgabaliem, kuros audzē citus kultūraugus; |
| --- | --- |

e)

augseka un platība zemesgabaliem, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu, kā arī zemesgabaliem, kuros audzē citus kultūraugus;

| f) | paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā; |
| --- | --- |

f)

paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā;

| g) | aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemesgabalā iestrādā ar kūtsmēsliem; |
| --- | --- |

g)

aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemesgabalā iestrādā ar kūtsmēsliem;

| h) | aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un citiem mēslošanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

h)

aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un citiem mēslošanas līdzekļiem;

| i) | aprēķini, kas nepieciešami, lai novērtētu slāpekļa un fosfora izkliedes normu ievērošanu. |
| --- | --- |

i)

aprēķini, kas nepieciešami, lai novērtētu slāpekļa un fosfora izkliedes normu ievērošanu.

Lai starp šo plānu un faktisko lauksaimniecības praksi nodrošinātu saskaņotību, mēslošanas plānu atjaunina ne vēlāk kā septiņas dienas pēc jebkādu pārmaiņu ieviešanas lauksaimniecības praksē.

7.   Katra saimniecība sagatavo mēslošanas pārskatus; tos kompetentajai iestādei par katru kalendāro gadu iesniedz vēlākais nākamā kalendārā gada 15. martā.

8.   Mēslošanas pārskatā norāda šādu informāciju:

| a) | kultūraugu platības; |
| --- | --- |

a)

kultūraugu platības;

| b) | dzīvnieku skaits un veids; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku skaits un veids;

| c) | viena dzīvnieka saražotais mēslu daudzums; |
| --- | --- |

c)

viena dzīvnieka saražotais mēslu daudzums;

| d) | saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu daudzums; |
| --- | --- |

d)

saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu daudzums;

| e) | no saimniecības izvesto kūtsmēslu daudzums (norāda saņēmēju). |
| --- | --- |

e)

no saimniecības izvesto kūtsmēslu daudzums (norāda saņēmēju).

9.   Par katru atkāpes izmantotāju saimniecību ir pieejami analīžu rezultāti par slāpekļa un fosfora saturu augsnē.

Visos augsekas un augsnes īpašību ziņā viendabīgajos saimniecības zemesgabalos paraugu ņemšanu un analīzi attiecībā uz fosforu un slāpekli veic vēlākais 31. maijā un vismaz reizi četros gados.

Veic vismaz vienu analīzi uz katriem pieciem lauksaimniecības zemes hektāriem.

10.   Nitrātu koncentrāciju augsnes profilā katru gadu rudenī un vēlākais līdz 15. novembrim mēra vismaz 6 % visu atkāpi saņēmušo zemesgabalu un 1 % citu zemesgabalu, ko izmanto atkāpes izmantotājas saimniecības, tādā veidā, ka ir iesaistīti vismaz 85 % šo saimniecību. Par katriem 2 hektāriem lauksaimniecības zemes vajadzīgi vismaz trīs dažādu augsnes slāņu paraugi no viena augsnes profila.

11.   Atkāpi saņēmušajos zemes gabalos kūtsmēslu, apstrādātu kūtsmēslu vai šķidrmēslu ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu, kuros kopējais slāpekļa saturs pārsniedz 0,60 kg slāpekļa uz tonnu, ķīmisko mēslošanas līdzekļu un citu mēslošanas līdzekļu izkliedēšanu neveic no 1. septembra līdz nākamā gada 15. februārim.

12.   Vismaz divas trešdaļas kūtsmēslu slāpekļa, izņemot slāpekli no ganību dzīvnieku mēsliem, iestrādā līdz katra gada 1. jūnijam.

7. pants

Zemes apsaimniekošana

Individuālās atkāpes izmantotāji lauksaimnieki veic šādus pasākumus:

| a) | pavasarī visu tipu augsnēs, izņemot mālaugsnes, uzar zālājus; |
| --- | --- |

a)

pavasarī visu tipu augsnēs, izņemot mālaugsnes, uzar zālājus;

| b) | mālaugsnes zālājus uzar līdz 15. septembrim; |
| --- | --- |

b)

mālaugsnes zālājus uzar līdz 15. septembrim;

| c) | atkāpi saņēmušajos zemesgabalos augsekā neizmanto pākšaugus vai citus augus, kas piesaista atmosfēras slāpekli. Tomēr tas neattiecas uz āboliņu zālājos, kuros āboliņa ir mazāk par 50 %; |
| --- | --- |

c)

atkāpi saņēmušajos zemesgabalos augsekā neizmanto pākšaugus vai citus augus, kas piesaista atmosfēras slāpekli. Tomēr tas neattiecas uz āboliņu zālājos, kuros āboliņa ir mazāk par 50 %;

| d) | kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu sēj divu nedēļu laikā pēc zālāju uzaršanas, un mēslošanas līdzekļus pastāvīgo zālāju uzaršanas gadā neizmanto; |
| --- | --- |

d)

kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu sēj divu nedēļu laikā pēc zālāju uzaršanas, un mēslošanas līdzekļus pastāvīgo zālāju uzaršanas gadā neizmanto;

| e) | starpkultūras sēj divu nedēļu laikā pēc ziemas kviešu ražas novākšanas un ne vēlāk kā 10. septembrī; |
| --- | --- |

e)

starpkultūras sēj divu nedēļu laikā pēc ziemas kviešu ražas novākšanas un ne vēlāk kā 10. septembrī;

| f) | lai nodrošinātu pastāvīgu augu segu aramzemēs un tādējādi kompensētu rudenī vērojamos nitrātu zudumus augsnes apakškārtā un ierobežotu zudumus ziemā, starpkultūras neizar agrāk kā 15. februārī. |
| --- | --- |

f)

lai nodrošinātu pastāvīgu augu segu aramzemēs un tādējādi kompensētu rudenī vērojamos nitrātu zudumus augsnes apakškārtā un ierobežotu zudumus ziemā, starpkultūras neizar agrāk kā 15. februārī.

8. pants

Citi pasākumi

Kompetentās iestādes nodrošina, ka apstrādātu kūtsmēslu izmantošanā piešķirtās atkāpes sader ar sertificētu kūtsmēslu apstrādes iekārtu un cietās frakcijas pārstrādes iekārtu jaudu.

Šo atkāpi piemēro, neskarot pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērotu citus Savienības tiesību aktus vides jomā.

9. pants

Pasākumi kūtsmēslu ražošanas un transportēšanas jomā

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka Flandrijas reģionā saskaņā ar Dekrētu par mēslojumu tiek ievērots turēšanai atļautā lauksaimniecības dzīvnieku skaita ierobežojums vienai saimniecībai (barības elementu emisijas tiesības).

2.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkādā kūtsmēslu pārvadāšanā, ko veic pilnvaroti transportētāji, izmanto ģeogrāfiskās pozicionēšanas sistēmas.

3.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka pirms jebkādas pārvadāšanas tiek novērtēts kūtsmēslu sastāvs attiecībā uz slāpekļa un fosfora koncentrāciju. Kūtsmēslu paraugus analizē atzītas laboratorijas, un analīžu rezultātus paziņo kompetentajām iestādēm un saņēmējam lauksaimniekam.

4.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka pārvadāšanas laikā ir pieejams dokuments, kurā norādīts pārvadāto kūtsmēslu daudzums un to slāpekļa un fosfora saturs.

10. pants

Monitorings

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka tiek izveidotas un ik gadu atjauninātas kartes, kurās redzama saimniecību procentuālā daļa, zemesgabalu skaits, lauksaimniecības dzīvnieku procentuālā daļa, lauksaimniecības zemes procentuālā daļa un vietējais zemes izmantojums, uz kuriem katrā administratīvajā rajonā attiecas individuālā atkāpe.

Apkopo un katru gadu atjaunina datus par augseku un lauksaimniecības metodēm, uz kurām attiecas individuālā atkāpe.

2.   Lai novērtētu atkāpes piemērošanas ietekmi uz ūdens kvalitāti, uztur virszemes ūdeņu un augšējo pazemes ūdeņu paraugu ņemšanai paredzēto monitoringa tīklu, kas minēts Komisijas Lēmuma 2008/64/EK (9) 10. panta 2. punktā Monitoringa tīklā tiks iekļauti nitrātu un fosfātu mērījumi no upēm, kas plūst uz Ziemeļjūru. Šā lēmuma piemērošanas periodā nedrīkst samazināt sākotnējo monitoringa vietu skaitu un nedrīkst mainīt to atrašanās vietu.

3.   Smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās noteces baseinos ir vajadzīgs pastiprināts monitorings.

4.   Uztur saskaņā ar Lēmumu 2008/64/EK izveidotās vismaz 150 saimniecībām atbilstošas monitoringa vietas, lai nodrošinātu datus par slāpekļa un fosfora koncentrāciju augsnes ūdenī, par minerālo slāpekli augsnes profilā un attiecīgajiem slāpekļa un fosfora zudumiem caur sakņu zonu pazemes ūdeņos, kā arī par slāpekļa un fosfora zudumiem ar virszemes un pazemes noteci gan tad, ja atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro.

Monitoringa vietas aptver galvenos augsnes tipus (mālaugsne, smilšmāla augsne, smilšaugsne un lesa augsne), mēslošanas paņēmienus un kultūraugus.

Monitoringa tīkla sastāvu šā lēmuma piemērošanas laikā nemaina.

5.   Pētījumi un pastāvīga barības vielu analīze nodrošina datus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības metodēm saimniecībās, kuras izmanto individuālās atkāpes.

Šos datus var izmantot, lai ar modelēšanas palīdzību aprēķinātu nitrātu izskalošanos un fosfora zudumus laukiem, kuros gadā uz hektāru izmanto līdz 250 kg vai līdz 200 kg slāpekļa no ganību dzīvnieku kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem.

6.   Datus par nitrātu un fosfora koncentrāciju no sakņu zonas izplūstošajā un pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā ieplūstošajā ūdenī sniedz monitoringa tīkls, kurš aptver tajā iekļauto saimniecību augšējos pazemes ūdeņus, augsnes ūdeni, dabīgās noteces ūdeni un ūdensteces.

11. pants

Verificēšana

1.   Visus pieteikumus uz atkāpi iesniedz kompetentajām iestādēm administratīvai kontrolei. Ja kontroles rezultāti liecina, ka 5., 6. un 7. pantā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, par to informē pieteikuma iesniedzēju. Šādā gadījumā pieteikumu uzskata par noraidītu.

2.   Kompetentās iestādes, pamatojoties uz riska analīzi, iepriekšējo gadu kontroļu rezultātiem un rezultātiem, kas gūti vispārīgās izlases veida kontrolēs par to, kā piemēro Direktīvu 91/676/EEK, izveido lauka apskates programmu.

Lai pārbaudītu, vai tiek izpildīti 5., 6. un 7. panta nosacījumi, lauka apskates veic vismaz 7 % saimniecību, kas izmanto individuālo atkāpi. Ja verificēšanā konstatē neatbilstību, par to informē lauksaimnieku. Šādā gadījumā atkāpes pieprasījumu par nākamo gadu uzskata par noraidītu.

3.   Verificē 6. panta 9. punktā minēto mērījumu rezultātus. Ja verificēšanā konstatē neatbilstību, arī to, ka pārsniegta Dekrētā par mēslojumu noteiktā standarta robežvērtība, par to informē lauksaimnieku un pieteikumu uz nākamā gada atkāpi attiecībā uz zemesgabalu vai zemesgabaliem noraida.

4.   Pamatojoties uz riska novērtējumu un 1. punktā minēto administratīvo kontroļu rezultātiem, kompetentās iestādes nodrošina, ka uz vietas pārbauda vismaz 2 % kūtsmēslu pārvadāšanas darbību.

Kontrolēs pārbauda, vai tiek pildītas saistības attiecībā uz akreditāciju, pavaddokumentu novērtēšanu, kūtsmēslu izcelsmes verificēšanu, pārvadāto kūtsmēslu galamērķi un paraugu ņemšanu no tiem.

Kūtsmēslu paraugus var ņemt, attiecīgā gadījumā iekraušanas laikā izmantojot transportlīdzekļos uzstādītus automātiskus kūtsmēslu paraugu ņēmējus.

Kūtsmēslu paraugus analizē kompetento iestāžu atzītās laboratorijās, un analīžu rezultātus paziņo lauksaimniekam nosūtītājam un lauksaimniekam saņēmējam.

5.   Kompetentajām iestādēm piešķir vajadzīgās pilnvaras un līdzekļus, ar kuriem pārbaudīt atbilstību atkāpei, kas piešķirta saskaņā ar šo lēmumu.

12. pants

Ziņošana

1.   Kompetentās iestādes katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz ziņojumu, kurā ietver šādu informāciju:

| a) | lēmuma 10. panta 1. punktā minētās kartes, kurās redzama saimniecību procentuālā daļa, lauksaimniecības dzīvnieku procentuālā daļa, lauksaimniecības zemes procentuālā daļa un vietējais zemes izmantojums, kā arī dati par augseku un lauksaimniecības metodēm atkāpi saņēmušajās saimniecībās; |
| --- | --- |

a)

lēmuma 10. panta 1. punktā minētās kartes, kurās redzama saimniecību procentuālā daļa, lauksaimniecības dzīvnieku procentuālā daļa, lauksaimniecības zemes procentuālā daļa un vietējais zemes izmantojums, kā arī dati par augseku un lauksaimniecības metodēm atkāpi saņēmušajās saimniecībās;

| b) | ūdens monitoringa rezultāti, arī informācija par ūdens kvalitātes tendencēm attiecībā uz pazemes ūdeņiem, virszemes ūdeņiem un uz Ziemeļjūru plūstošo ūdeni, kā arī atkāpes piemērošanas ietekme uz ūdens kvalitāti, kā minēts 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

ūdens monitoringa rezultāti, arī informācija par ūdens kvalitātes tendencēm attiecībā uz pazemes ūdeņiem, virszemes ūdeņiem un uz Ziemeļjūru plūstošo ūdeni, kā arī atkāpes piemērošanas ietekme uz ūdens kvalitāti, kā minēts 10. panta 2. punktā;

| c) | izvērtējums par nitrātu atliekām, kas rudenī fiksētas augsnes profilā atkāpi saņēmušajos zemesgabalos, un salīdzinājums ar nitrātu atlieku datiem un tendencēm attiecībā uz zemesgabaliem ar līdzīgu augseku, kuriem atkāpi nepiemēro. Pie zemesgabaliem, kuriem atkāpi nepiemēro, pieder atkāpes izmantotāju saimniecību zemesgabali, kam atkāpi nepiemēro, un citu saimniecību zemesgabali; |
| --- | --- |

c)

izvērtējums par nitrātu atliekām, kas rudenī fiksētas augsnes profilā atkāpi saņēmušajos zemesgabalos, un salīdzinājums ar nitrātu atlieku datiem un tendencēm attiecībā uz zemesgabaliem ar līdzīgu augseku, kuriem atkāpi nepiemēro. Pie zemesgabaliem, kuriem atkāpi nepiemēro, pieder atkāpes izmantotāju saimniecību zemesgabali, kam atkāpi nepiemēro, un citu saimniecību zemesgabali;

| d) | lēmuma 10. panta 6. punktā minētā informācija par nitrātu un fosfora koncentrāciju no sakņu zonas izplūstošajā un pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā ieplūstošajā ūdenī un rezultāti, kas gūti 10. panta 3. punktā minētajā pastiprinātajā ūdens monitoringā smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos; |
| --- | --- |

d)

lēmuma 10. panta 6. punktā minētā informācija par nitrātu un fosfora koncentrāciju no sakņu zonas izplūstošajā un pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā ieplūstošajā ūdenī un rezultāti, kas gūti 10. panta 3. punktā minētajā pastiprinātajā ūdens monitoringā smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos;

| e) | rezultāti, kas gūti 10. panta 5. punktā minētajos apsekojumos par vietējo zemes izmantojumu, augsekām un lauksaimniecības metodēm, un rezultāti, kas gūti 10. panta 5. punktā minētajos modelējošos aprēķinos par nitrātu un fosfora zudumiem saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi; |
| --- | --- |

e)

rezultāti, kas gūti 10. panta 5. punktā minētajos apsekojumos par vietējo zemes izmantojumu, augsekām un lauksaimniecības metodēm, un rezultāti, kas gūti 10. panta 5. punktā minētajos modelējošos aprēķinos par nitrātu un fosfora zudumiem saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi;

| f) | izvērtējums par atkāpes nosacījumu īstenošanu, kura pamatā ir saimniecību un zemesgabalu kontroles, kā arī kūtsmēslu pārvadāšanas kontroles, un informācija par neatbilstīgām saimniecībām, kuras pamatā ir administratīvo pārbaužu un lauka apskašu rezultāti; |
| --- | --- |

f)

izvērtējums par atkāpes nosacījumu īstenošanu, kura pamatā ir saimniecību un zemesgabalu kontroles, kā arī kūtsmēslu pārvadāšanas kontroles, un informācija par neatbilstīgām saimniecībām, kuras pamatā ir administratīvo pārbaužu un lauka apskašu rezultāti;

| g) | informācija par kūtsmēslu apstrādi, ieskaitot turpmāku apstrādi un cieto frakciju izmantojumu, un tajā sniegta sīkāka informācija par apstrādes sistēmu īpašībām, to efektivitāti un apstrādāto kūtsmēslu sastāvu; |
| --- | --- |

g)

informācija par kūtsmēslu apstrādi, ieskaitot turpmāku apstrādi un cieto frakciju izmantojumu, un tajā sniegta sīkāka informācija par apstrādes sistēmu īpašībām, to efektivitāti un apstrādāto kūtsmēslu sastāvu;

| h) | informācija par to saimniecību skaitu, kas izmanto atkāpi, un atkāpi saņēmušajiem zemes gabaliem, kuros izmantoti apstrādāti kūtsmēsli un šķidrmēsli ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu, kā arī to apjoms; |
| --- | --- |

h)

informācija par to saimniecību skaitu, kas izmanto atkāpi, un atkāpi saņēmušajiem zemes gabaliem, kuros izmantoti apstrādāti kūtsmēsli un šķidrmēsli ar nelielu slāpekļa un fosfāta saturu, kā arī to apjoms;

| i) | lēmuma 5. panta 3. punktā minētās metodes, ar kurām novērtē apstrādāto kūtsmēslu sastāvu, sastāva izmaiņas un apstrādes efektivitāti katrai individuālās atkāpes izmantotājai saimniecībai; |
| --- | --- |

i)

lēmuma 5. panta 3. punktā minētās metodes, ar kurām novērtē apstrādāto kūtsmēslu sastāvu, sastāva izmaiņas un apstrādes efektivitāti katrai individuālās atkāpes izmantotājai saimniecībai;

| j) | lēmuma 5. panta 4. punktā minētais kūtsmēslu apstrādes iekārtu reģistrs; |
| --- | --- |

j)

lēmuma 5. panta 4. punktā minētais kūtsmēslu apstrādes iekārtu reģistrs;

| k) | kopsavilkums un izvērtējums par datiem, kas iegūti no 10. panta 4. punktā minētajām monitoringa vietām; |
| --- | --- |

k)

kopsavilkums un izvērtējums par datiem, kas iegūti no 10. panta 4. punktā minētajām monitoringa vietām;

| l) | dati par mēslošanu visās individuālās atkāpes izmantotājās saimniecībās, arī informācija par ražīgumu un augšņu tipiem; |
| --- | --- |

l)

dati par mēslošanu visās individuālās atkāpes izmantotājās saimniecībās, arī informācija par ražīgumu un augšņu tipiem;

| m) | par katru lauksaimniecības dzīvnieku sugu – dzīvnieku skaita dinamika Flandrijas reģionā un atkāpes izmantotājās saimniecībās. |
| --- | --- |

m)

par katru lauksaimniecības dzīvnieku sugu – dzīvnieku skaita dinamika Flandrijas reģionā un atkāpes izmantotājās saimniecībās.

Ziņojumā iekļautie telpiskie dati attiecīgā gadījumā atbilst Direktīvas 2007/2/EK noteikumiem. Vācot nepieciešamos datus, Beļģija attiecīgā gadījumā izmanto informāciju, kas iegūta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 V sadaļas II nodaļu.

13. pants

Piemērošanas periods

Šis lēmums zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī.

14. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2015. gada 3. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 29. jūlija Īstenošanas lēmums 2011/489/ES par to, lai Beļģijai attiecībā uz Flandrijas reģionu piešķirtu atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 200, 3.8.2011., 23. lpp.).

2

(3)  Four-year report within the framework of the Nitrates Directive (91/676/EEC) for the Flemish Region, K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof – Vlaamse Milieumaatschappij, 2012. gada jūnijs

3

Four-year report within the framework of the Nitrates Directive (91/676/EEC) for the Flemish Region

K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof

Vlaamse Milieumaatschappij

(4)  Belgisch Staatsblad, 2006. gada 29. decembrī, 76368. lpp.

4

Belgisch Staatsblad

(5)  Belgisch Staatsblad, 2015. gada 29. jūlijā, 47994. lpp.

5

Belgisch Staatsblad

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

7

INSPIRE

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2007. gada 21. decembra Lēmums 2008/64/EK par to, lai Beļģijai attiecībā uz Flandrijas reģionu piešķirtu atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 16, 19.1.2008., 28. lpp.).

9

---

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1500

(2015. gada 7. septembris)

par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6221)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Nodulārais dermatīts ir vīrusa izraisīta liellopu slimība, kuru galvenokārt pārnēsā slimības nēsātāji un kurai raksturīgi nopietni zaudējumi un ievērojams izplatības risks, jo īpaši pārvietojot un tirgojot pret slimību uzņēmīgus dzīvus dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus. Slimība neietekmē sabiedrības veselību, jo nodulārā dermatīta vīruss netiek pārnests uz cilvēku. |
| --- | --- |

(1)

Nodulārais dermatīts ir vīrusa izraisīta liellopu slimība, kuru galvenokārt pārnēsā slimības nēsātāji un kurai raksturīgi nopietni zaudējumi un ievērojams izplatības risks, jo īpaši pārvietojot un tirgojot pret slimību uzņēmīgus dzīvus dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus. Slimība neietekmē sabiedrības veselību, jo nodulārā dermatīta vīruss netiek pārnests uz cilvēku.

| (2) | Padomes Direktīvā 92/119/EEK (4) ir izklāstīti vispārīgi pasākumi noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp nodulārā dermatīta, kontrolei. Starp tiem ir arī pasākumi, kas jāveic, ja ir aizdomas par nodulāro dermatītu saimniecībā un ja šāds gadījums tiek apstiprināts, pasākumi, kas veicami ierobežojumu zonā, un citi papildu pasākumi, ar kuriem iespējams sekmīgi kontrolēt šo slimību. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīvā 92/119/EEK (4) ir izklāstīti vispārīgi pasākumi noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp nodulārā dermatīta, kontrolei. Starp tiem ir arī pasākumi, kas jāveic, ja ir aizdomas par nodulāro dermatītu saimniecībā un ja šāds gadījums tiek apstiprināts, pasākumi, kas veicami ierobežojumu zonā, un citi papildu pasākumi, ar kuriem iespējams sekmīgi kontrolēt šo slimību.

| (3) | Grieķijas iestādes 2015. gada 20. augustā paziņoja Komisijai par liellopu saimniecībās konstatētiem diviem nodulārā dermatīta uzliesmojumiem, kuri skāra aptuveni 200 liellopu Grieķijas Evras reģionālās vienības Feresas apgabalā. Šie uzliesmojumi ir pirmie nodulārā dermatīta gadījumi Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Grieķijas iestādes 2015. gada 20. augustā paziņoja Komisijai par liellopu saimniecībās konstatētiem diviem nodulārā dermatīta uzliesmojumiem, kuri skāra aptuveni 200 liellopu Grieķijas Evras reģionālās vienības Feresas apgabalā. Šie uzliesmojumi ir pirmie nodulārā dermatīta gadījumi Savienībā.

| (4) | Grieķija īstenoja Direktīvā 92/119/EEK noteiktos pasākumus un saskaņā ar minētās direktīvas 10. pantu ap slimības uzliesmojuma vietām izveidoja aizsardzības un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(4)

Grieķija īstenoja Direktīvā 92/119/EEK noteiktos pasākumus un saskaņā ar minētās direktīvas 10. pantu ap slimības uzliesmojuma vietām izveidoja aizsardzības un uzraudzības zonas.

| (5) | Būtu jāierobežo risks, ka nodulārā dermatīta vīruss varētu izplatīties uz citiem Grieķijas apgabaliem un citām dalībvalstīm, jo īpaši tirgojot dzīvus liellopus un to reproduktīvos produktus, pārvietojot atsevišķus savvaļas atgremotājus, kā arī laižot tirgū konkrētus no liellopiem iegūtus produktus. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāierobežo risks, ka nodulārā dermatīta vīruss varētu izplatīties uz citiem Grieķijas apgabaliem un citām dalībvalstīm, jo īpaši tirgojot dzīvus liellopus un to reproduktīvos produktus, pārvietojot atsevišķus savvaļas atgremotājus, kā arī laižot tirgū konkrētus no liellopiem iegūtus produktus.

| (6) | Lai nepieļautu vīrusa izplatīšanos uz citām Grieķijas daļām, citām dalībvalstīm un trešām valstīm, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423 (5), kurā paredzēti pagaidu aizsardzības pasākumi un aizliegums no Evras reģionālās vienības pārvietot un nosūtīt liellopus un to spermu, kā arī laist tirgū atsevišķus dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(6)

Lai nepieļautu vīrusa izplatīšanos uz citām Grieķijas daļām, citām dalībvalstīm un trešām valstīm, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423 (5), kurā paredzēti pagaidu aizsardzības pasākumi un aizliegums no Evras reģionālās vienības pārvietot un nosūtīt liellopus un to spermu, kā arī laist tirgū atsevišķus dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (7) | Pēc tam, kad ir saņemta papildu informācija par epidemioloģisko situāciju Grieķijā, minētos pasākumus var papildināt ar riska mazināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad ir saņemta papildu informācija par epidemioloģisko situāciju Grieķijā, minētos pasākumus var papildināt ar riska mazināšanas pasākumiem.

| (8) | Šajā lēmumā tiek izmantotas definīcijas, kas paredzētas spēkā esošajos tiesību aktos un jo īpaši Direktīvas 92/119/EEK 2. pantā, Padomes Direktīvas 64/432/EEK (6) 2. pantā un Padomes Direktīvas 92/65/EEK (7) 2. pantā. Tomēr šā lēmuma vajadzībām ir izstrādāti daži īpaši termini, kuri šeit būtu jādefinē. |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā tiek izmantotas definīcijas, kas paredzētas spēkā esošajos tiesību aktos un jo īpaši Direktīvas 92/119/EEK 2. pantā, Padomes Direktīvas 64/432/EEK (6) 2. pantā un Padomes Direktīvas 92/65/EEK (7) 2. pantā. Tomēr šā lēmuma vajadzībām ir izstrādāti daži īpaši termini, kuri šeit būtu jādefinē.

| (9) | Ir precīzi jānosaka tā Grieķijas teritorijas daļa, kas uzskatāma par brīvu no nodulārā dermatīta un uz kuru neattiecas Direktīvā 92/119/EEK un šajā lēmumā noteiktie ierobežojumi. Tādēļ ir lietderīgi ierobežojumu zonu noteikt pielikumā, ņemot vērā slimības izplatības riska līmeni. Šādas zonas ģeogrāfiskās robežas būtu jānosaka, pamatojoties uz risku, uz izsekošanas rezultātiem, kas iegūti, izsekojot iespējamos saskarsmes punktus ar inficētajām saimniecībām, uz iespējamo slimības nēsātāju nozīmi un uz to, vai ir iespējams pietiekami kontrolēt dzīvnieku un produktu pārvietošanu. Šādā zonā būtu jāiekļauj visas saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK izveidotās aizsardzības un uzraudzības zonas. Pamatojoties uz Grieķijas sniegto informāciju, par ierobežojumu zonu Grieķijā būtu uzskatāma visa Evras reģionālās vienības teritorija. |
| --- | --- |

(9)

Ir precīzi jānosaka tā Grieķijas teritorijas daļa, kas uzskatāma par brīvu no nodulārā dermatīta un uz kuru neattiecas Direktīvā 92/119/EEK un šajā lēmumā noteiktie ierobežojumi. Tādēļ ir lietderīgi ierobežojumu zonu noteikt pielikumā, ņemot vērā slimības izplatības riska līmeni. Šādas zonas ģeogrāfiskās robežas būtu jānosaka, pamatojoties uz risku, uz izsekošanas rezultātiem, kas iegūti, izsekojot iespējamos saskarsmes punktus ar inficētajām saimniecībām, uz iespējamo slimības nēsātāju nozīmi un uz to, vai ir iespējams pietiekami kontrolēt dzīvnieku un produktu pārvietošanu. Šādā zonā būtu jāiekļauj visas saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK izveidotās aizsardzības un uzraudzības zonas. Pamatojoties uz Grieķijas sniegto informāciju, par ierobežojumu zonu Grieķijā būtu uzskatāma visa Evras reģionālās vienības teritorija.

| (10) | Turklāt ir jāparedz konkrēti ierobežojumi, kas jāievēro, nosūtot pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvniekus un to reproduktīvos produktus no šīs ierobežojumu zonas, kā arī ierobežojumi, kas jāievēro, laižot tirgū konkrētus no šādas zonas nosūtītus dzīvnieku izcelsmes produktus un to blakusproduktus. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt ir jāparedz konkrēti ierobežojumi, kas jāievēro, nosūtot pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvniekus un to reproduktīvos produktus no šīs ierobežojumu zonas, kā arī ierobežojumi, kas jāievēro, laižot tirgū konkrētus no šādas zonas nosūtītus dzīvnieku izcelsmes produktus un to blakusproduktus.

| (11) | Nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā Direktīvas 92/119/EEK 19. pants paredz iespēju piemērot vakcinēšanu pret šo slimību. Patlaban Grieķijā vakcinācija pret nodulāro dermatītu ir aizliegta. Tomēr Grieķija ir norādījusi, ka tā plāno veikt ārkārtas vakcināciju pret nodulāro dermatītu. Slimības izplatīšanās risks ar vakcinētiem dzīvniekiem un no šādiem dzīvniekiem iegūtiem produktiem atšķiras no slimības izplatīšanās riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki. Tāpēc šie riski būtu jārisina atsevišķi, un tie nav šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(11)

Nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā Direktīvas 92/119/EEK 19. pants paredz iespēju piemērot vakcinēšanu pret šo slimību. Patlaban Grieķijā vakcinācija pret nodulāro dermatītu ir aizliegta. Tomēr Grieķija ir norādījusi, ka tā plāno veikt ārkārtas vakcināciju pret nodulāro dermatītu. Slimības izplatīšanās risks ar vakcinētiem dzīvniekiem un no šādiem dzīvniekiem iegūtiem produktiem atšķiras no slimības izplatīšanās riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki. Tāpēc šie riski būtu jārisina atsevišķi, un tie nav šā lēmuma priekšmets.

| (12) | Dažādas preces rada atšķirīgu nodulārā dermatīta izplatīšanās risku. Kā norādīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātniskajā atzinumā par nodulāro dermatītu (8), inficētu liellopu, to spermas un no šādiem liellopiem iegūtu jēlādu un ādu pārvietošana rada lielāku eksponētības risku un draud ar nopietnākām sekām nekā citi produkti, piemēram, piens un piena produkti, apstrādātas jēlādas un ādas vai svaiga gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas iegūti no liellopiem, ja nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu par to nozīmi šīs slimības pārnēsāšanā. Tāpēc šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem jābūt līdzsvarotiem un samērīgiem ar riskiem. |
| --- | --- |

(12)

Dažādas preces rada atšķirīgu nodulārā dermatīta izplatīšanās risku. Kā norādīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātniskajā atzinumā par nodulāro dermatītu (8), inficētu liellopu, to spermas un no šādiem liellopiem iegūtu jēlādu un ādu pārvietošana rada lielāku eksponētības risku un draud ar nopietnākām sekām nekā citi produkti, piemēram, piens un piena produkti, apstrādātas jēlādas un ādas vai svaiga gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas iegūti no liellopiem, ja nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu par to nozīmi šīs slimības pārnēsāšanā. Tāpēc šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem jābūt līdzsvarotiem un samērīgiem ar riskiem.

| (13) | Lai novērstu slimības izplatīšanos, arī turpmāk būtu jāpiemēro aizliegums pārvietot dzīvus liellopus no Evras reģionālās vienības. Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sniegto informāciju savvaļas faunai, t. i., dažiem eksotiskiem savvaļas atgremotājiem, var būt zināma loma slimības pārnesē, jo īpaši Āfrikā, kur slimība ir endēmiska. Tāpēc daži preventīvie pasākumi būtu jāpiemēro arī savvaļas atgremotājiem. Ja Savienības tiesību aktos nav atrodami precīzāki noteikumi, tad šim nolūkam šādiem pārvietojumiem būtu jāizmanto attiecīgie starptautiskie standarti, kas izklāstīti Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss) (9). |
| --- | --- |

(13)

Lai novērstu slimības izplatīšanos, arī turpmāk būtu jāpiemēro aizliegums pārvietot dzīvus liellopus no Evras reģionālās vienības. Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sniegto informāciju savvaļas faunai, t. i., dažiem eksotiskiem savvaļas atgremotājiem, var būt zināma loma slimības pārnesē, jo īpaši Āfrikā, kur slimība ir endēmiska. Tāpēc daži preventīvie pasākumi būtu jāpiemēro arī savvaļas atgremotājiem. Ja Savienības tiesību aktos nav atrodami precīzāki noteikumi, tad šim nolūkam šādiem pārvietojumiem būtu jāizmanto attiecīgie starptautiskie standarti, kas izklāstīti Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss) (9).

| (14) | Grieķija ir lūgusi atbrīvojumu no aizlieguma nosūtīt liellopus tūlītējai nokaušanai no saimniecībām, kuras atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un uzraudzības zonām, un šāds atbrīvojums ir paredzēts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 11.11.5. pantā, tāpēc ir lietderīgi atļaut šādu sūtījumu veikšanu, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(14)

Grieķija ir lūgusi atbrīvojumu no aizlieguma nosūtīt liellopus tūlītējai nokaušanai no saimniecībām, kuras atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un uzraudzības zonām, un šāds atbrīvojums ir paredzēts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 11.11.5. pantā, tāpēc ir lietderīgi atļaut šādu sūtījumu veikšanu, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (15) | Tāpat nevar izslēgt šīs slimības pārnesi ar liellopu spermu un embrijiem. Tāpēc būtu jāparedz daži aizsardzības pasākumi attiecībā uz šīm precēm. Ja nav attiecīgu Savienības standartu, šim nolūkam būtu jāizmanto EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu un atbilstošie OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa ieteikumi. |
| --- | --- |

(15)

Tāpat nevar izslēgt šīs slimības pārnesi ar liellopu spermu un embrijiem. Tāpēc būtu jāparedz daži aizsardzības pasākumi attiecībā uz šīm precēm. Ja nav attiecīgu Savienības standartu, šim nolūkam būtu jāizmanto EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu un atbilstošie OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa ieteikumi.

| (16) | Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu minētās slimības vīrusa pārnese ar spermu (dabiskās pārošanās vai mākslīgās apsēklošanas ceļā) ir eksperimentāli pieradīta, un nodulārā dermatīta vīruss ir izolēts eksperimenta nolūkos inficētu buļļu spermā. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu spermu, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu minētās slimības vīrusa pārnese ar spermu (dabiskās pārošanās vai mākslīgās apsēklošanas ceļā) ir eksperimentāli pieradīta, un nodulārā dermatīta vīruss ir izolēts eksperimenta nolūkos inficētu buļļu spermā. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu spermu, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā.

| (17) | Saskaņā ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 4.7.14. pantu, ievērojot Starptautiskās Embriju transplantēšanas biedrības rokasgrāmatu, nodulārais dermatīts tiek pieskaitīts 4. kategorijas slimībām vai patogēniem, attiecībā uz kuriem ir veikti vai tiek veikti pētījumi, kuros konstatēts, ka attiecībā uz slimības pārneses risku vēl nav iespējams izdarīt secinājumus vai ka risks, kas rodas, transplantējot embrijus, nav vērtējams kā nenozīmīgs, pat ja laikposmā starp ieguvi un transplantēšanu ar embrijiem veiktas pienācīgas manipulācijas saskaņā ar iepriekš minēto rokasgrāmatu. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu embrijus, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 4.7.14. pantu, ievērojot Starptautiskās Embriju transplantēšanas biedrības rokasgrāmatu, nodulārais dermatīts tiek pieskaitīts 4. kategorijas slimībām vai patogēniem, attiecībā uz kuriem ir veikti vai tiek veikti pētījumi, kuros konstatēts, ka attiecībā uz slimības pārneses risku vēl nav iespējams izdarīt secinājumus vai ka risks, kas rodas, transplantējot embrijus, nav vērtējams kā nenozīmīgs, pat ja laikposmā starp ieguvi un transplantēšanu ar embrijiem veiktas pienācīgas manipulācijas saskaņā ar iepriekš minēto rokasgrāmatu. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu embrijus, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā.

| (18) | Nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu, kas liecinātu, ka vīrusu uz uzņēmīgiem dzīvniekiem varētu pārnest ar svaigu gaļu, gaļas izstrādājumiem vai gaļas produktiem. Lai gan EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu liecina, ka minētās slimības vīruss var izdzīvot gaļā nenoteiktu laiku, spēkā esošais Savienības aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju olbaltumvielām izslēdz iespēju, ka vīrusa pārnese, kas ir maz ticama, varētu notiktu orālā ceļā. Lai novērstu slimības izplatības risku, svaigas gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas iegūti no liellopiem, kuru izcelsme ir Evras reģionālajā vienībā, laišana tirgū būtu jāatļauj tikai tad, ja minētā svaigā gaļa ir iegūta no liellopiem, kas turēti saimniecībās, kuras ir brīvas no minētās slimības un atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un pārraudzības zonām. Šāda gaļa būtu jālaiž tirgū tikai Grieķijas teritorijā. |
| --- | --- |

(18)

Nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu, kas liecinātu, ka vīrusu uz uzņēmīgiem dzīvniekiem varētu pārnest ar svaigu gaļu, gaļas izstrādājumiem vai gaļas produktiem. Lai gan EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu liecina, ka minētās slimības vīruss var izdzīvot gaļā nenoteiktu laiku, spēkā esošais Savienības aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju olbaltumvielām izslēdz iespēju, ka vīrusa pārnese, kas ir maz ticama, varētu notiktu orālā ceļā. Lai novērstu slimības izplatības risku, svaigas gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas iegūti no liellopiem, kuru izcelsme ir Evras reģionālajā vienībā, laišana tirgū būtu jāatļauj tikai tad, ja minētā svaigā gaļa ir iegūta no liellopiem, kas turēti saimniecībās, kuras ir brīvas no minētās slimības un atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un pārraudzības zonām. Šāda gaļa būtu jālaiž tirgū tikai Grieķijas teritorijā.

| (19) | Turklāt svaigas gaļas, gaļas izstrādājumu un no šādas svaigas gaļas iegūtu gaļas produktu sūtījumus, kas iegūti no liellopiem, kuri turēti ārpus ierobežojumu zonas un ir pārstrādāti uzņēmumos, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un pārraudzības zonām, drīkst veikt, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt svaigas gaļas, gaļas izstrādājumu un no šādas svaigas gaļas iegūtu gaļas produktu sūtījumus, kas iegūti no liellopiem, kuri turēti ārpus ierobežojumu zonas un ir pārstrādāti uzņēmumos, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un pārraudzības zonām, drīkst veikt, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (20) | Jaunpienam, pienam un piena produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā, var būt nozīmīga loma slimības izplatībā, jo īpaši tad, ja šāds jaunpiens, piens un piena produkti nav bijuši pietiekami termiski apstrādāti vai skābināti vīrusa inaktivēšanai. |
| --- | --- |

(20)

Jaunpienam, pienam un piena produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā, var būt nozīmīga loma slimības izplatībā, jo īpaši tad, ja šāds jaunpiens, piens un piena produkti nav bijuši pietiekami termiski apstrādāti vai skābināti vīrusa inaktivēšanai.

| (21) | Grieķija ir lūgusi atbrīvojumu no aizlieguma lietošanai pārtikā paredzētu pasterizētu pienu un piena produktus nosūtīt no uzņēmumiem, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un pārraudzības zonām. EFSA zinātniskajā atzinumā par dzīvnieku veselības apdraudējumu, tos barojot ar gataviem, tālāk neapstrādātiem piena produktiem (10), ir precīzāk noteiktas dažas metodes, kas var mazināt risku, ka nodulārais dermatīts varētu izplatīties ar pienu un piena produktiem, tāpēc lietošanai pārtikā paredzēta piena un piena produktu sūtījumus var atļaut, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(21)

Grieķija ir lūgusi atbrīvojumu no aizlieguma lietošanai pārtikā paredzētu pasterizētu pienu un piena produktus nosūtīt no uzņēmumiem, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un pārraudzības zonām. EFSA zinātniskajā atzinumā par dzīvnieku veselības apdraudējumu, tos barojot ar gataviem, tālāk neapstrādātiem piena produktiem (10), ir precīzāk noteiktas dažas metodes, kas var mazināt risku, ka nodulārais dermatīts varētu izplatīties ar pienu un piena produktiem, tāpēc lietošanai pārtikā paredzēta piena un piena produktu sūtījumus var atļaut, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (22) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (11) ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (12) īstenošanas noteikumi, tostarp dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu drošas pārstrādes prasības. Lai novērstu nodulārā dermatīta izplatīšanos, tiek aizliegts laist tirgū nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus. Šajā lēmumā atsauci uz apstrādātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem uzskata par atsauci uz dzīvnieku veselības standartiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (11) ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (12) īstenošanas noteikumi, tostarp dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu drošas pārstrādes prasības. Lai novērstu nodulārā dermatīta izplatīšanos, tiek aizliegts laist tirgū nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus. Šajā lēmumā atsauci uz apstrādātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem uzskata par atsauci uz dzīvnieku veselības standartiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 142/2011.

| (23) | Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/1423 paredzētie pagaidu aizsardzības pasākumi pret nodulāro dermatītu Grieķijā būtu jāaizstāj ar šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem. Tāpēc minētais lēmums būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(23)

Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/1423 paredzētie pagaidu aizsardzības pasākumi pret nodulāro dermatītu Grieķijā būtu jāaizstāj ar šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem. Tāpēc minētais lēmums būtu jāatceļ.

| (24) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(24)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Ar šo lēmumu nosaka dažus dzīvnieku veselības kontroles aizsardzības pasākumus saistībā ar nodulāro dermatītu, kas apstiprināts Grieķijā.

2.   Pretrunu gadījumā šajā lēmumā paredzētie pasākumi aizstāj pasākumus, ko Grieķija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK.

3.   Atkāpes, kas paredzētas 4., 5., 6. un 7. pantā, neattiecas uz liellopiem, kas vakcinēti pret nodulāro dermatītu, un to produktiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “liellopi” ir Bos taurus, Bos indicus, Bison bison un Bubalus bubalis sugu nagaiņi; |
| --- | --- |

a)

“liellopi” ir Bos taurus, Bos indicus, Bison bison un Bubalus bubalis sugu nagaiņi;

| b) | “ierobežojumu zona” ir daļa no dalībvalsts teritorijas, kas iekļauta šī lēmuma pielikumā, un tā ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts, un aizsardzības un uzraudzības zonas, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 92/119/EEK 10. pantu. |
| --- | --- |

b)

“ierobežojumu zona” ir daļa no dalībvalsts teritorijas, kas iekļauta šī lēmuma pielikumā, un tā ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts, un aizsardzības un uzraudzības zonas, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 92/119/EEK 10. pantu.

3. pants

Aizliegums pārvietot un nosūtīt konkrētus dzīvniekus un to spermu un embrijus, un laist tirgū konkrētus dzīvnieku izcelsmes produktus un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus

1.   Grieķija no ierobežojumu zonas uz citām Grieķijas daļām, citām dalībvalstīm un trešām valstīm aizliedz nosūtīt šādas preces:

| a) | dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus; |
| --- | --- |

a)

dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus;

| b) | liellopu sugu dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus. |
| --- | --- |

b)

liellopu sugu dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus.

2.   Grieķija aizliedz laist tirgū ārpus ierobežojumu zonas šādas preces, kas ražotas no liellopiem un savvaļas atgremotājiem, kas turēti vai nomedīti ierobežojumu zonā:

| a) | svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus, kā arī gaļas produktus, kas gatavoti no šādas svaigas gaļas; |
| --- | --- |

a)

svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus, kā arī gaļas produktus, kas gatavoti no šādas svaigas gaļas;

| b) | liellopu jaunpienu, pienu un piena produktus; |
| --- | --- |

b)

liellopu jaunpienu, pienu un piena produktus;

| c) | svaigas liellopu un savvaļas atgremotāju jēlādas un ādas, kas nav minētas d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

svaigas liellopu un savvaļas atgremotāju jēlādas un ādas, kas nav minētas d) apakšpunktā;

| d) | no liellopiem un savvaļas atgremotājiem iegūtus nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ja vien tos nav paredzēts kompetentās iestādes oficiālā pārraudzībā Grieķijas teritorijā nogādāt likvidēšanai vai pārstrādei uz iekārtu, kas ir apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

d)

no liellopiem un savvaļas atgremotājiem iegūtus nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ja vien tos nav paredzēts kompetentās iestādes oficiālā pārraudzībā Grieķijas teritorijā nogādāt likvidēšanai vai pārstrādei uz iekārtu, kas ir apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

4. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus tūlītējai nokaušanai un no aizlieguma nosūtīt svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas iegūti no šādiem dzīvniekiem

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus nosūtīt no saimniecībām, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un uzraudzības zonām, uz kautuvi, kas atrodas citviet Grieķijā, ja:

| a) | dzīvnieki kopš dzimšanas vai pēdējo 28 dienu laikā ir turēti saimniecībā, kurā minētajā laikposmā nav oficiāli paziņots neviens nodulārā dermatīta gadījums; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki kopš dzimšanas vai pēdējo 28 dienu laikā ir turēti saimniecībā, kurā minētajā laikposmā nav oficiāli paziņots neviens nodulārā dermatīta gadījums;

| b) | dzīvnieki ir klīniski pārbaudīti iekraušanas laikā un tiem nav nodulārā dermatīta klīnisko simptomu; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki ir klīniski pārbaudīti iekraušanas laikā un tiem nav nodulārā dermatīta klīnisko simptomu;

| c) | dzīvniekus pārvadā tūlītējai nokaušanai tieši uz kautuvi, bez apstāšanās vai izkraušanas; |
| --- | --- |

c)

dzīvniekus pārvadā tūlītējai nokaušanai tieši uz kautuvi, bez apstāšanās vai izkraušanas;

| d) | kautuvi šo dzīvnieku nokaušanai ir izraudzījusies kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

d)

kautuvi šo dzīvnieku nokaušanai ir izraudzījusies kompetentā iestāde;

| e) | par nodomu nosūtīt liellopus nosūtītāja kompetentā iestāde informē kompetento iestādi, kura atbild par kautuvi, un par kautuvi atbildīgā kompetentā iestāde informē nosūtītāju kompetento iestādi par dzīvnieku ierašanos; |
| --- | --- |

e)

par nodomu nosūtīt liellopus nosūtītāja kompetentā iestāde informē kompetento iestādi, kura atbild par kautuvi, un par kautuvi atbildīgā kompetentā iestāde informē nosūtītāju kompetento iestādi par dzīvnieku ierašanos;

| f) | pēc ierašanās kautuvē šos dzīvniekus tur un nokauj atsevišķi no citiem dzīvniekiem mazāk nekā 36 stundu laikā. |
| --- | --- |

f)

pēc ierašanās kautuvē šos dzīvniekus tur un nokauj atsevišķi no citiem dzīvniekiem mazāk nekā 36 stundu laikā.

2.   Liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju nosūtīšanu saskaņā ar 1. punktu veic tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | transportlīdzeklis ir pienācīgi iztīrīts un dezinficēts pirms un pēc šādu dzīvnieku iekraušanas saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklis ir pienācīgi iztīrīts un dezinficēts pirms un pēc šādu dzīvnieku iekraušanas saskaņā ar 9. pantu;

| b) | pirms un pēc pārvadāšanas dzīvnieki tiek pasargāti no slimību nēsātāju kukaiņu uzbrukumiem. |
| --- | --- |

b)

pirms un pēc pārvadāšanas dzīvnieki tiek pasargāti no slimību nēsātāju kukaiņu uzbrukumiem.

3.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas iegūti no šiem dzīvniekiem, laiž tirgū saskaņā ar prasībām, kas paredzētas attiecīgi 5. un 6. pantā.

5. pants

Atkāpe no aizlieguma laist tirgū liellopu un savvaļas atgremotāju svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū tādas svaigas gaļas sūtījumus, izņemot subproduktus un svaigas jēlādas un ādas, kas iegūta no liellopiem un savvaļas atgremotājiem no ierobežojumu zonas ārpus aizsardzības un uzraudzības zonām, un šādas gaļas izstrādājumus ar nosacījumu, ka svaigā gaļa un gaļas izstrādājumi ir iegūti no dzīvniekiem, kuri:

| a) | ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; vai |
| --- | --- |

a)

ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; vai

| b) | nokauti pirms 2015. gada 21. augusta. |
| --- | --- |

b)

nokauti pirms 2015. gada 21. augusta.

Kompetentā iestāde nodrošina, ka šajā punktā minētie sūtījumi netiek nosūtīti uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

2.   Kompetentā iestāde atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigas gaļas sūtījumus un gaļas izstrādājumus, kas ražoti no šādas svaigas gaļas, kura iegūta no liellopiem, kuri ir turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas, ja sūtījumiem ir pievienots oficiāls sertifikāts ar šādu apliecinājumu:

“Svaiga gaļa vai gaļas izstrādājumi, kas atbilst Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmumam (ES) 2015/1500 [C(2015)6221] par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā”.

6. pants

Atkāpe no aizlieguma laist tirgū gaļas produktus, kas sastāv no liellopu un savvaļas atgremotāju gaļas vai to satur

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū tādu gaļas produktu sūtījumus, kas iegūti no tādu liellopu un savvaļas atgremotāju svaigas gaļas, kuri ir no ierobežojumu zonas ārpus aizsardzības un uzraudzības zonām, ar nosacījumu, ka svaigā gaļa ir iegūta no dzīvniekiem, kuri:

| a) | ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; vai |
| --- | --- |

a)

ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; vai

| b) | nokauti pirms 2015. gada 21. augusta; vai |
| --- | --- |

b)

nokauti pirms 2015. gada 21. augusta; vai

| c) | ir turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas. |
| --- | --- |

c)

ir turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas.

2.   Kompetentā iestāde atļauj laist tirgū 1. punktā minētos gaļas produktus, kas atbilst minētā punkta a) vai b) apakšpunkta nosacījumiem, tikai Grieķijas teritorijā, ja gaļas produktiem ir veikta nespecifiska apstrāde, kas nodrošina, ka pēc cirtuma vietas ir redzams, ka gaļas produktiem vairs nav svaigas gaļas īpašību.

Kompetentā iestāde nodrošina, ka šajā punktā minētie sūtījumi netiek nosūtīti uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

3.   Kompetentā iestāde atļauj nosūtīt 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos sūtījumus uz citām dalībvalstīm tikai tad, ja gaļas produktiem ir veikta īpaša apstrāde hermētiski noslēgtā traukā ar Fo vērtību trīs vai vairāk un ir pievienots oficiāls sertifikāts ar šādu apliecinājumu:

o

“Gaļas produkti, kas atbilst Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmumam (ES) 2015/1500 [C(2015)6221] par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā”.

4.   Kompetentā iestāde atļauj nosūtīt 1. punkta c) apakšpunktā minēto gaļas produktu sūtījumus uz citām dalībvalstīm tikai tad, ja šiem gaļas produktiem ir veikta nespecifiska apstrāde, kas nodrošina, ka pēc cirtuma vietas ir redzams, ka gaļas produktiem vairs nav svaigas gaļas īpašību, un ir pievienots oficiāls sertifikāts ar šādu apliecinājumu:

“Gaļas produkti, kas atbilst Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmumam (ES) 2015/1500 [C(2015)6221] par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā”.

7. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt un laist tirgū pienu un piena produktus

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū lietošanai pārtikā paredzētu pienu, kas ir iegūts no liellopiem ierobežojumu zonā ārpus aizsardzības un uzraudzības zonām, un šādu dzīvnieku piena produktus, ja pienam un piena produktiem ir veikta apstrāde, kas aprakstīta Padomes Direktīvas 2003/85/EK (13) IX pielikuma A daļas 1.1.–1.5. punktā.

13

2.   Kompetentā iestāde atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm 1. punktā minētos piena un piena produktu sūtījumus, ja sūtījumiem ir pievienots oficiāls sertifikāts ar šādu apliecinājumu:

“Piens vai piena produkti, kas atbilst Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmumam (ES) 2015/1500 [C(2015)6221] par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā”.

8. pants

Īpašs veselības marķējums svaigai gaļai, gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas minēti attiecīgi 5. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā

Grieķija nodrošina, ka svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas minēti attiecīgi 5. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā, marķē ar īpašu veselības marķējumu vai identifikācijas marķējumu, kurš nav ovāls un kuru nevar sajaukt ar:

| a) | svaigai gaļai paredzēto veselības marķējumu, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 (14) I pielikuma I sadaļas III nodaļā; |
| --- | --- |

a)

svaigai gaļai paredzēto veselības marķējumu, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 (14) I pielikuma I sadaļas III nodaļā;

14

| b) | gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas satur liellopu gaļu vai no tās sastāv, paredzēto identifikācijas marķējumu, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (15) II pielikuma I sadaļā. |
| --- | --- |

b)

gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas satur liellopu gaļu vai no tās sastāv, paredzēto identifikācijas marķējumu, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (15) II pielikuma I sadaļā.

15

9. pants

Prasības attiecībā uz transportlīdzekļiem, tīrīšanu un dezinfekciju

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka attiecībā uz ikvienu transportlīdzekli, kas ir bijis saskarē ar uzņēmīgo sugu dzīvniekiem ierobežojumu zonā un kurš ir paredzēts izbraukšanai no šīs zonas, attiecīgā transportlīdzekļa operators vai vadītājs iesniedz pierādījumus par to, ka kopš pēdējās saskares ar dzīvniekiem transportlīdzeklis ir iztīrīts un dezinficēts tā, lai inaktivētu nodulārā dermatīta vīrusu.

2.   Kompetentajai iestādei jānosaka, kāda informācija jāsniedz dzīvnieku transportlīdzekļa operatoram/vadītājam, lai pierādītu, ka ir veikta noteiktā dezinfekcija.

10. pants

Informācijas prasības

Grieķija informē Komisiju un pārējās dalībvalstis Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā par ierobežojumu zonā veiktās nodulārā dermatīta uzraudzības rezultātiem.

11. pants

Atcelšana

Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423 atceļ.

12. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2015. gada 30. oktobrim.

13. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 7. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīva 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2015. gada 21. augusta Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1423 par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā (OV L 222, 25.8.2015., 7. lpp.).

5

(6)  Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.).

6

(7)  Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).

7

(8)  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73. lpp.].

8

EFSA Journal 2015;13(1):3986

(9)  24th Edition, 2015.

9

24th Edition, 2015

(10)  The EFSA Journal (2006) 347, 1. lpp.

10

The EFSA Journal (2006) 347

(11)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīva 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

15

---

PIELIKUMS

Grieķija

Šādas reģionālās vienības Grieķijā:

| — | Evras reģionālā vienība |
| --- | --- |

—

Evras reģionālā vienība

---

Labojumi

| 8.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/27

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2015/603 (2015. gada 13. aprīlis), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu attiecībā uz 2-naftiloksietiķskābes, acetohlora, hlorpikrīna, diflufenikāna, flurprimidola, flutolanila un spinosada maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 100, 2015. gada 17. aprīlis
  )

12. lappusē 2. pantā un 3. panta otrajā daļā:

tekstu:

“2015. gada 7. decembra”

lasīt šādi:

“2015. gada 7. novembra”.

---