# Az Európai Unió L 228/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 228 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. szeptember 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 228

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. szeptember 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1483 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 1.) az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1106/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1484 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 11 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1483 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 1.) az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1106/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról

1

A Bizottság (EU) 2015/1484 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

11

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1483 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 1.)

az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1106/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az 1106/2013/EU végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A bevezetett intézkedések formája a mintába felvett vállalatok esetében 0,7–12,5 %-os, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 5 %-os, a nem együttműködő vállalatok esetében pedig 12,5 %-os értékvám volt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1106/2013/EU végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A bevezetett intézkedések formája a mintába felvett vállalatok esetében 0,7–12,5 %-os, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 5 %-os, a nem együttműködő vállalatok esetében pedig 12,5 %-os értékvám volt.

| (2) | A Tanács a 861/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) 3,0–3,7 % közötti végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a 861/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) 3,0–3,7 % közötti végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára.

2.   Újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem

| (3) | A Bizottsághoz az alaprendelet 12. cikke szerinti, a hatályos intézkedések újbóli, visszanyerésére vonatkozó vizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett be. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz az alaprendelet 12. cikke szerinti, a hatályos intézkedések újbóli, visszanyerésére vonatkozó vizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett be.

| (4) | A kérelmet 2014. október 21-én az Eurofer Európai Vas- és Acélipari Szövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes rozsdamentes acélhuzal-típusok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet 2014. október 21-én az Eurofer Európai Vas- és Acélipari Szövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes rozsdamentes acélhuzal-típusok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.

| (5) | A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára kivetett dömpingellenes vámok kivetését követően az exportárak csökkentek, és az Unióban a viszonteladói árak vagy az azt követő eladási árak nem kielégítő mértékben változtak. Ez a dömpingkülönbözet növekedését idézte elő, ami aláásta a hatályos intézkedések szándékolt javító hatását. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára kivetett dömpingellenes vámok kivetését követően az exportárak csökkentek, és az Unióban a viszonteladói árak vagy az azt követő eladási árak nem kielégítő mértékben változtak. Ez a dömpingkülönbözet növekedését idézte elő, ami aláásta a hatályos intézkedések szándékolt javító hatását.

3.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítása

| (6) | Miután a Bizottság a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat újbóli megindításához, 2014. december 3-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti, az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat újbóli megindításához, 2014. december 3-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti, az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítását.

4.   Érdekelt felek

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. Ezen túlmenően a Bizottság kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert, érintett exportáló gyártókat és importőröket, valamint India képviselőit az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindításáról, és felkérte azokat a részvételre. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. Ezen túlmenően a Bizottság kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert, érintett exportáló gyártókat és importőröket, valamint India képviselőit az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindításáról, és felkérte azokat a részvételre.

| (8) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felek egyike sem jelentkezett és kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felek egyike sem jelentkezett és kért meghallgatást.

5.   Mintavétel

| (9) | Tekintettel az indiai exportáló gyártók, valamint az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerinti mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az indiai exportáló gyártók, valamint az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerinti mintavételt irányoztak elő.

| (10) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, reprezentatív mintát választhasson ki – felkérte az indiai exportáló gyártókat és a független importőröket arra, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, reprezentatív mintát választhasson ki – felkérte az indiai exportáló gyártókat és a független importőröket arra, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (11) | 17 indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban egy olyan, hat vállalatból/vállalatcsoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintába felvett vállalatok megegyeznek az eredeti vizsgálat során mintába vagy egyedi vizsgálat céljára kiválasztott vállalatokkal, kivételt a Macro Bars and Wires képez, amelyről az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy nem folytat dömpinget, így az újbóli vizsgálat arra nem terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

17 indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban egy olyan, hat vállalatból/vállalatcsoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintába felvett vállalatok megegyeznek az eredeti vizsgálat során mintába vagy egyedi vizsgálat céljára kiválasztott vállalatokkal, kivételt a Macro Bars and Wires képez, amelyről az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy nem folytat dömpinget, így az újbóli vizsgálat arra nem terjedt ki.

| (12) | Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi ismert, érintett indiai exportáló gyártó, továbbá az indiai hatóságok véleményét is kikérte a minta kiválasztásával kapcsolatban. Ezek azonban nem tettek észrevételt. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy megtartja a hat vállalatból/vállalatcsoportból álló, javasolt mintát, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi ismert, érintett indiai exportáló gyártó, továbbá az indiai hatóságok véleményét is kikérte a minta kiválasztásával kapcsolatban. Ezek azonban nem tettek észrevételt. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy megtartja a hat vállalatból/vállalatcsoportból álló, javasolt mintát, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.

| (13) | A rozsdamentes acélhuzalokat előállító exportáló gyártókból álló minta így a következő volt:






  — | Garg Inox, |
| --- | --- | --- |

(13)

A rozsdamentes acélhuzalokat előállító exportáló gyártókból álló minta így a következő volt:

—

Garg Inox,

| — | Nevatia Steel & Alloys, |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys,

| — | Raajratna Metal Industries, |
| --- | --- |

—

Raajratna Metal Industries,

| — | a Venus csoport (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India és Venus Wire Industries), |
| --- | --- |

—

a Venus csoport (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India és Venus Wire Industries),

| — | Viraj Profiles
  Ezek a vállalatok az eredeti vizsgálat során kerültek a mintába. |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles

Ezek a vállalatok az eredeti vizsgálat során kerültek a mintába.

| — | KEI Industries
  Erre a vállalatra egyedi vizsgálat irányult az eredeti vizsgálat során. |
| --- | --- |

—

KEI Industries

Erre a vállalatra egyedi vizsgálat irányult az eredeti vizsgálat során.

| (14) | A Bizottság összesen 22 ismert, független importőrrel vette fel a kapcsolatot, amelyek közül egy jelentkezett és válaszolt a mintavételi formanyomtatványra. Ezért a független importőrökből nem volt szükséges mintát venni. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság összesen 22 ismert, független importőrrel vette fel a kapcsolatot, amelyek közül egy jelentkezett és válaszolt a mintavételi formanyomtatványra. Ezért a független importőrökből nem volt szükséges mintát venni.

6.   A kérdőívekre adott válaszok

| (15) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett hat indiai exportáló gyártónak/azok csoportjainak. Mindegyiküktől érkezett kitöltött kérdőív. Ami az együttműködő független importőrt illeti, mivel az az érintett terméket nem importálta az Unióba a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során, nem kapott kérdőívet. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett hat indiai exportáló gyártónak/azok csoportjainak. Mindegyiküktől érkezett kitöltött kérdőív. Ami az együttműködő független importőrt illeti, mivel az az érintett terméket nem importálta az Unióba a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során, nem kapott kérdőívet.

| (16) | Különféle rendkívüli körülményekre tekintettel a mintába felvett egyes exportáló gyártók azt is kérték, hogy kapjanak haladékot válaszaik benyújtására. Indokolt esetben engedélyeztek haladékot. Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama ezért meghaladta az alaprendelet 12. cikkének (4) bekezdésében előírt hat hónapos rendes időtartamot. |
| --- | --- |

(16)

Különféle rendkívüli körülményekre tekintettel a mintába felvett egyes exportáló gyártók azt is kérték, hogy kapjanak haladékot válaszaik benyújtására. Indokolt esetben engedélyeztek haladékot. Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama ezért meghaladta az alaprendelet 12. cikkének (4) bekezdésében előírt hat hónapos rendes időtartamot.

7.   Ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálat érdekében szükségesnek ítélt. A mintába felvett összes indiai exportáló gyártó telephelyén sor került az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálat érdekében szükségesnek ítélt. A mintába felvett összes indiai exportáló gyártó telephelyén sor került az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra.

8.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett időszakok

| (18) | Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak 2013. október 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott. Az eredeti vizsgálati időszak a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakot foglalta magában. |
| --- | --- |

(18)

Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak 2013. október 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott. Az eredeti vizsgálati időszak a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakot foglalta magában.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (19) | Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett termékek megegyeznek az eredeti vizsgálatban érintett, rozsdamentes acélhuzalokként meghatározott termékekkel, amelyek:






  — | 2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- | --- |

(19)

Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett termékek megegyeznek az eredeti vizsgálatban érintett, rozsdamentes acélhuzalokként meghatározott termékekkel, amelyek:

—

2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,

| — | kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot, és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó, Indiából származó, jelenleg a 7223 00 19 és a 7223 00 99 KN-kód alá tartozó huzal kivételével. |
| --- | --- |

—

kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot, és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó, Indiából származó, jelenleg a 7223 00 19 és a 7223 00 99 KN-kód alá tartozó huzal kivételével.

| (20) | A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indiában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indiában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   AZ ÚJBÓLI, VISSZANYERÉSRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

| (21) | Az alaprendelet 12. cikke szerinti, újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja általában annak megállapítása, hogy az eredeti intézkedések bevezetése óta csökkentek-e az exportárak, vagy az Unióban a viszonteladói árak vagy az azt követő eladási árak nem kielégítő mértékben változtak-e. Amennyiben megállapítják, hogy visszanyerés történt, második lépésként új dömpingkülönbözetet számítanak ki. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 12. cikke szerinti, újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja általában annak megállapítása, hogy az eredeti intézkedések bevezetése óta csökkentek-e az exportárak, vagy az Unióban a viszonteladói árak vagy az azt követő eladási árak nem kielégítő mértékben változtak-e. Amennyiben megállapítják, hogy visszanyerés történt, második lépésként új dömpingkülönbözetet számítanak ki.

1.   Az exportárak csökkenése

| (22) | Az exportárak csökkenésének megállapításakor a Bizottság mindegyik vizsgált vállalat esetében megállapította az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az Unió vámhatárán fizetendő CIF-exportárat, és ezeket az árakat összehasonlította az eredeti vizsgálati időszakban meghatározott megfelelő exportárakkal. |
| --- | --- |

(22)

Az exportárak csökkenésének megállapításakor a Bizottság mindegyik vizsgált vállalat esetében megállapította az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az Unió vámhatárán fizetendő CIF-exportárat, és ezeket az árakat összehasonlította az eredeti vizsgálati időszakban meghatározott megfelelő exportárakkal.

| (23) | A mintába felvett exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egymással kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak. |
| --- | --- |

(23)

A mintába felvett exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egymással kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak.

| (24) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(24)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő ár volt.

| (25) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor. |
| --- | --- |

(25)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor.

| (26) | A Bizottság a mintába felvett összes vállalat/vállalatcsoport esetében összehasonlította az értékesített terméktípusoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti árát az eredeti vizsgálati időszakban értékesített ugyanazon terméktípusok árával, és azok esetében kiszámította a visszanyerés szintjének súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság a mintába felvett összes vállalat/vállalatcsoport esetében összehasonlította az értékesített terméktípusoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti árát az eredeti vizsgálati időszakban értékesített ugyanazon terméktípusok árával, és azok esetében kiszámította a visszanyerés szintjének súlyozott átlagát.

| (27) | A fenti összehasonlítás euróban történt. A kapcsolatban álló importőrön keresztüli értékesítés esetén a Bizottság az euróban (USD-ban vagy GBP-ban) kifejezett viszonteladói árakat átváltotta INR-ra, hogy a behozatal és a viszonteladás közötti összes költséget le lehessen vonni, és az indiai exportáló gyártó általi közvetlen értékesítés esetén az India határa és az Unió határa közötti, INR-ban kifejezett összes költséget hozzáadta az INR-ban kifejezett FOB-árakhoz. Következésképp a kapott CIF-értékeket euróra váltotta át. |
| --- | --- |

(27)

A fenti összehasonlítás euróban történt. A kapcsolatban álló importőrön keresztüli értékesítés esetén a Bizottság az euróban (USD-ban vagy GBP-ban) kifejezett viszonteladói árakat átváltotta INR-ra, hogy a behozatal és a viszonteladás közötti összes költséget le lehessen vonni, és az indiai exportáló gyártó általi közvetlen értékesítés esetén az India határa és az Unió határa közötti, INR-ban kifejezett összes költséget hozzáadta az INR-ban kifejezett FOB-árakhoz. Következésképp a kapott CIF-értékeket euróra váltotta át.

| (28) | Az Unióba irányuló exportárak összehasonlításából az derült ki, hogy az exportárak a mintába felvett összes vállalat/vállalatcsoport esetében csökkentek, ami meggyőzően jelzi, hogy a hatályos intézkedések ellentételezésére (azaz visszanyerésére) került sor. A mintába felvett exportáló gyártók esetében az euróban kifejezett exportárcsökkenés a következő volt: | GARG Inox | KEI Industries | Nevatia Steel & Alloys | Venus csoport | Viraj Profiles | Raajratna Metal Industries |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az exportár alakulása az eredeti vizsgálati időszaktól a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakig (EUR) | – 23,91 % | – 21,26 % | – 22,77 % | – 26,31 % | 27,44 % | 25,52 % |

(28)

Az Unióba irányuló exportárak összehasonlításából az derült ki, hogy az exportárak a mintába felvett összes vállalat/vállalatcsoport esetében csökkentek, ami meggyőzően jelzi, hogy a hatályos intézkedések ellentételezésére (azaz visszanyerésére) került sor. A mintába felvett exportáló gyártók esetében az euróban kifejezett exportárcsökkenés a következő volt:

GARG Inox

KEI Industries

Nevatia Steel & Alloys

Venus csoport

Viraj Profiles

Raajratna Metal Industries

Az exportár alakulása az eredeti vizsgálati időszaktól a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakig (EUR)

– 23,91 %

– 21,26 %

– 22,77 %

– 26,31 %

27,44 %

25,52 %

2.   Dömping

| (29) | Miután a Bizottság a mintába felvett összes exportáló gyártó esetében megállapította a lehetséges visszanyerést, az alaprendelet 2. cikkének megfelelően újraszámította a dömpingkülönbözeteket. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.1.a) pontja arra kérte az exportáló gyártókat, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül tájékoztassák a Bizottságot arról, hogy kérik-e a rendes értéknek az alaprendelet 12. cikke (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatát. A Venus csoport kivételével a mintába felvett összes többi exportáló gyártó kérte a rendes értékének az alaprendelet 12. cikke (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatát, és dömpingkülönbözetének újraszámítására vonatkozó bizonyítékokkal megfelelően alátámasztott, teljes körű tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak. A rendes értéke felülvizsgálatát nem kérő Venus csoport esetében a Bizottság az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékeket használta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek számításához. |
| --- | --- |

(29)

Miután a Bizottság a mintába felvett összes exportáló gyártó esetében megállapította a lehetséges visszanyerést, az alaprendelet 2. cikkének megfelelően újraszámította a dömpingkülönbözeteket. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.1.a) pontja arra kérte az exportáló gyártókat, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül tájékoztassák a Bizottságot arról, hogy kérik-e a rendes értéknek az alaprendelet 12. cikke (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatát. A Venus csoport kivételével a mintába felvett összes többi exportáló gyártó kérte a rendes értékének az alaprendelet 12. cikke (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatát, és dömpingkülönbözetének újraszámítására vonatkozó bizonyítékokkal megfelelően alátámasztott, teljes körű tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak. A rendes értéke felülvizsgálatát nem kérő Venus csoport esetében a Bizottság az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékeket használta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek számításához.

a)   Rendes érték

| (30) | A mintába felvett exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása a következőképpen történt: |
| --- | --- |

(30)

A mintába felvett exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása a következőképpen történt:

| (31) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába felvett exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a belföldi értékesítés összmennyisége. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének összmennyisége exportáló gyártónként az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át eléri a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintába felvett exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába felvett exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a belföldi értékesítés összmennyisége. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének összmennyisége exportáló gyártónként az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át eléri a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintába felvett exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt.

| (32) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.

| (33) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.

| (34) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítéseknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítéseknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (35) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(35)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus eladási árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus eladási árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt.

| (36) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(36)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (37) | A rendes értéket az egyes terméktípusok visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(37)

A rendes értéket az egyes terméktípusok visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.

| (38) | A Bizottság a rendes értéket a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként, vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számította ki. A Bizottság a dömpingkülönbözet kiszámításához használt valamennyi árat ügyletenkénti átváltási árfolyamok alkalmazásával indiai pénznemre váltotta át. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a rendes értéket a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként, vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számította ki. A Bizottság a dömpingkülönbözet kiszámításához használt valamennyi árat ügyletenkénti átváltási árfolyamok alkalmazásával indiai pénznemre váltotta át.

b)   Exportár

| (39) | A Bizottság a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti, a fenti (22)–(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint meghatározott exportárakat alkalmazta. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti, a fenti (22)–(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint meghatározott exportárakat alkalmazta.

c)   Összehasonlítás

| (40) | A Bizottság a rendes értéket és ezen exportáló gyártók exportárát EXW-alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság a rendes értéket és ezen exportáló gyártók exportárát EXW-alapon hasonlította össze.

| (41) | Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre tekintettel. A Bizottság a fuvardíj, a biztosítás, a hitelköltségek, a csomagolási költségek és a vámok esetében végzett kiigazítást. |
| --- | --- |

(41)

Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre tekintettel. A Bizottság a fuvardíj, a biztosítás, a hitelköltségek, a csomagolási költségek és a vámok esetében végzett kiigazítást.

d)   Dömpingkülönbözet

| (42) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (43) | Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következőképpen alakultak:









  Vállalat neve | Terméktípusok összehasonlíthatósága
  (%) | Az eredeti vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet
  (%) | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet
  (%) | A dömpingkülönbözet alakulása
  (százalékpont) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 90,3 | 11,8 | 5,2 | – 6,6 |
| KEI Industries | 62,2 | 7,0 | 3,8 | – 3,2 |
| Nevatia Steel & Alloys | 81,9 | 4,1 | 4,0 | – 0,1 |
| Venus csoport | 96,6 | 11,6 | 12,4 | 0,8 |
| Viraj Profiles | 86,9 | 6,8 | 0,4 | – 6,4 |
| Raajratna Metal Industries | 99,8 | 16,2 | 12,0 | – 4,2 |

(43)

Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következőképpen alakultak:

Vállalat neve

Terméktípusok összehasonlíthatósága

(%)

Az eredeti vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet

(%)

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet

(%)

A dömpingkülönbözet alakulása

(százalékpont)

GARG Inox

90,3

11,8

5,2

– 6,6

KEI Industries

62,2

7,0

3,8

– 3,2

Nevatia Steel & Alloys

81,9

4,1

4,0

– 0,1

Venus csoport

96,6

11,6

12,4

0,8

Viraj Profiles

86,9

6,8

0,4

– 6,4

Raajratna Metal Industries

99,8

16,2

12,0

– 4,2

3.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (44) | Az alacsonyabb összegű vámra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti szabálynak megfelelően a Bizottság újraszámította a kárkülönbözetet a Venus csoport esetében, amelynek a dömpingkülönbözete emelkedett. |
| --- | --- |

(44)

Az alacsonyabb összegű vámra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti szabálynak megfelelően a Bizottság újraszámította a kárkülönbözetet a Venus csoport esetében, amelynek a dömpingkülönbözete emelkedett.

| (45) | A kár megszüntetéséhez szükséges szintet a Bizottság a Venus csoportnak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti importára súlyozott átlagának és a mintába felvett uniós gyártók által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára súlyozott átlagával végzett összehasonlítás alapján határozta meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a Bizottság ezután a CIF-importérték súlyozott átlagának százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(45)

A kár megszüntetéséhez szükséges szintet a Bizottság a Venus csoportnak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti importára súlyozott átlagának és a mintába felvett uniós gyártók által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára súlyozott átlagával végzett összehasonlítás alapján határozta meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a Bizottság ezután a CIF-importérték súlyozott átlagának százalékában fejezte ki.

| (46) | Ennek alapján a Venus csoport kárkülönbözete 23,4 %-ról 65,7 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(46)

Ennek alapján a Venus csoport kárkülönbözete 23,4 %-ról 65,7 %-ra emelkedett.

D.   KÖVETKEZTETÉS

| (47) | A dömpingkülönbözeteknek a fenti (31)–(38) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan szerinti újraszámításából az derült ki, hogy a mintába felvett hat vállalat közül öt esetében csökkent a dömpingkülönbözet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban. Ezért e vállalatok esetében az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot az eredeti intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Venus csoport esetében az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakra számított dömpingkülönbözet emelkedett az eredeti vizsgálati időszakban megállapítotthoz képest, így ez azt bizonyítja, hogy visszanyerésre került sor. Ennélfogva az érintett terméknek a Venus csoport általi behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban módosítani kell. |
| --- | --- |

(47)

A dömpingkülönbözeteknek a fenti (31)–(38) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan szerinti újraszámításából az derült ki, hogy a mintába felvett hat vállalat közül öt esetében csökkent a dömpingkülönbözet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban. Ezért e vállalatok esetében az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot az eredeti intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Venus csoport esetében az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakra számított dömpingkülönbözet emelkedett az eredeti vizsgálati időszakban megállapítotthoz képest, így ez azt bizonyítja, hogy visszanyerésre került sor. Ennélfogva az érintett terméknek a Venus csoport általi behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban módosítani kell.

| (48) | Ami a Venus csoportot illeti, az alacsonyabb összegű vámra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti szabálynak megfelelően a Bizottság először a kárkülönbözetet és a dömpingkülönbözetet hasonlította össze. A vámok összegét a dömpingkülönbözet szintjén kell megállapítani. Mivel ez az újbóli vizsgálat továbbra sem érinti a szubvencióellenes vizsgálatot, az új dömpingellenes vám meghatározásához a kiegyenlítő vámot le kell vonni. Következésképp a Venus csoport esetében az új dömpingellenes vám 9,4 % (azaz a jelenleg alkalmazandó 12,4 %-os dömpingkülönbözet és a 3 %-os kiegyenlítő vám különbsége). |
| --- | --- |

(48)

Ami a Venus csoportot illeti, az alacsonyabb összegű vámra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti szabálynak megfelelően a Bizottság először a kárkülönbözetet és a dömpingkülönbözetet hasonlította össze. A vámok összegét a dömpingkülönbözet szintjén kell megállapítani. Mivel ez az újbóli vizsgálat továbbra sem érinti a szubvencióellenes vizsgálatot, az új dömpingellenes vám meghatározásához a kiegyenlítő vámot le kell vonni. Következésképp a Venus csoport esetében az új dömpingellenes vám 9,4 % (azaz a jelenleg alkalmazandó 12,4 %-os dömpingkülönbözet és a 3 %-os kiegyenlítő vám különbsége).

| (49) | A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó, felülvizsgált dömpingellenes vámtétel a következő:









  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám | Kárkülönbözet | Végleges dömpingellenes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 | 3,4 | 22,6 | 8,4 |
| KEI Industries | 7,0 | 0,0 | 41,9 | 7,7 |
| Macro Bars and Wires | 0,0 | 3,4 | 30,3 | 0,0 |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 | 3,4 | 23,8 | 0,7 |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 | 3,7 | 17,2 | 12,5 |
| Venus csoport | 12,4 | 3,0 | 65,7 | 9,4 |
| Viraj Profiles | 6,8 | 0,0 | 32,1 | 6,8 |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 8,4 | 3,4 | 23,7 | 5,0 |
| Minden más vállalat | 16,2 | 3,7 | 65,7 | 12,5 |

(49)

A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó, felülvizsgált dömpingellenes vámtétel a következő:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vám

Kárkülönbözet

Végleges dömpingellenes vámtétel

GARG Inox

11,8

3,4

22,6

8,4

KEI Industries

7,0

0,0

41,9

7,7

Macro Bars and Wires

0,0

3,4

30,3

0,0

Nevatia Steel & Alloys

4,1

3,4

23,8

0,7

Raajratna Metal Industries

16,2

3,7

17,2

12,5

Venus csoport

12,4

3,0

65,7

9,4

Viraj Profiles

6,8

0,0

32,1

6,8

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

8,4

3,4

23,7

5,0

Minden más vállalat

16,2

3,7

65,7

12,5

| (50) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását kívánja javasolni. Ezen túlmenően a felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(50)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását kívánja javasolni. Ezen túlmenően a felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (51) | Két érdekelt fél nyújtott be a Bizottság következtetéseit kétségbe vonó észrevételeket. |
| --- | --- |

(51)

Két érdekelt fél nyújtott be a Bizottság következtetéseit kétségbe vonó észrevételeket.

| (52) | A panaszos megismételte a panaszban már megfogalmazott állítását, miszerint az exportárak csökkenése nem a nyersanyagárak alakulásának következménye. Ezt az állítást a végleges intézkedések bevezetése utáni nikkelár-emelkedést igazoló adatok benyújtásával illusztrálta. |
| --- | --- |

(52)

A panaszos megismételte a panaszban már megfogalmazott állítását, miszerint az exportárak csökkenése nem a nyersanyagárak alakulásának következménye. Ezt az állítást a végleges intézkedések bevezetése utáni nikkelár-emelkedést igazoló adatok benyújtásával illusztrálta.

| (53) | Mivel azonban az eredeti intézkedések az eredeti vizsgálati időszak megállapításain alapultak, helyénvaló az eredeti vizsgálati időszak alatti nyersanyagárakat és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti nyersanyagárakat összehasonlítani. Az összehasonlítás alapján megállapítható a nyersanyagárak csökkenése, a fenti állítást ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(53)

Mivel azonban az eredeti intézkedések az eredeti vizsgálati időszak megállapításain alapultak, helyénvaló az eredeti vizsgálati időszak alatti nyersanyagárakat és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti nyersanyagárakat összehasonlítani. Az összehasonlítás alapján megállapítható a nyersanyagárak csökkenése, a fenti állítást ezért el kell utasítani.

| (54) | Azon exportáló gyártó tekintetében, amely nem kérte a rendes érték újbóli meghatározását, a panaszos azt állította, hogy a Bizottság számítási hibát vétett. A panaszos azonban a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak kezdetén érvényes INR/EUR átváltási árfolyamot alkalmazta az eredeti vizsgálati időszak alatt megállapított árakra, és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak végén érvényes INR/EUR átváltási árfolyamot alkalmazta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatt megállapított árakra, ami érvényteleníti a panaszos érvelését. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(54)

Azon exportáló gyártó tekintetében, amely nem kérte a rendes érték újbóli meghatározását, a panaszos azt állította, hogy a Bizottság számítási hibát vétett. A panaszos azonban a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak kezdetén érvényes INR/EUR átváltási árfolyamot alkalmazta az eredeti vizsgálati időszak alatt megállapított árakra, és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak végén érvényes INR/EUR átváltási árfolyamot alkalmazta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatt megállapított árakra, ami érvényteleníti a panaszos érvelését. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (55) | Az az exportáló gyártó, amely esetében a dömpingellenes vám módosul, azt állította, hogy a Bizottság nem az alaprendelet 12. cikkének szándékával és céljával összeegyeztethető módon értékelte az árak állítólag nem kielégítő változását. Konkrétabban: a Bizottságnak a megfelelő ügyintézés szellemében az árak összehasonlítása során figyelembe kellett volna vennie az átváltási árfolyam alakulását, valamint a 12. cikk (5) bekezdésének alkalmazását kérő többi exportáló gyártónál megfigyelt előállítási költségek alakulását. |
| --- | --- |

(55)

Az az exportáló gyártó, amely esetében a dömpingellenes vám módosul, azt állította, hogy a Bizottság nem az alaprendelet 12. cikkének szándékával és céljával összeegyeztethető módon értékelte az árak állítólag nem kielégítő változását. Konkrétabban: a Bizottságnak a megfelelő ügyintézés szellemében az árak összehasonlítása során figyelembe kellett volna vennie az átváltási árfolyam alakulását, valamint a 12. cikk (5) bekezdésének alkalmazását kérő többi exportáló gyártónál megfigyelt előállítási költségek alakulását.

| (56) | Az efféle állítások tulajdonképpen az előállítási költségeket érintik, és kizárólag a rendes érték újbóli vizsgálatának összefüggésében vehetők figyelembe. Az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében azonban a rendes érték állítólagos változásait csak akkor kell figyelembe venni, ha a felülvizsgált rendes értékekre vonatkozóan hiánytalan információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. Nem ez volt a helyzet, és az állítást a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(56)

Az efféle állítások tulajdonképpen az előállítási költségeket érintik, és kizárólag a rendes érték újbóli vizsgálatának összefüggésében vehetők figyelembe. Az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében azonban a rendes érték állítólagos változásait csak akkor kell figyelembe venni, ha a felülvizsgált rendes értékekre vonatkozóan hiánytalan információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. Nem ez volt a helyzet, és az állítást a Bizottság elutasítja.

| (57) | Ugyanez az exportáló gyártó ezenkívül számos észrevételt és állítást fogalmazott meg a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti exportárakon alapuló dömpingkülönbözet-számítással és az eredeti vizsgálati időszakban meghatározott rendes értékekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(57)

Ugyanez az exportáló gyártó ezenkívül számos észrevételt és állítást fogalmazott meg a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti exportárakon alapuló dömpingkülönbözet-számítással és az eredeti vizsgálati időszakban meghatározott rendes értékekkel kapcsolatban.

| (58) | Arra kérte a Bizottságot, hogy ne vegye figyelembe a vele kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak első hónapjában bonyolított ügyleteket, mivel ez az értékesítés a Venus csoport exportáló gyártói által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak előtt szállított árukra vonatkozott, szintén az időszak előtt meghatározott árak alapján. Ezt az érvet azzal támasztotta alá, hogy az Indiából származó termékeknek a kapcsolatban álló importőr részére történő értékesítése és a kapcsolatban álló importőrtől az uniós független vevőknek történő értékesítés back-to-back értékesítés. |
| --- | --- |

(58)

Arra kérte a Bizottságot, hogy ne vegye figyelembe a vele kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak első hónapjában bonyolított ügyleteket, mivel ez az értékesítés a Venus csoport exportáló gyártói által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak előtt szállított árukra vonatkozott, szintén az időszak előtt meghatározott árak alapján. Ezt az érvet azzal támasztotta alá, hogy az Indiából származó termékeknek a kapcsolatban álló importőr részére történő értékesítése és a kapcsolatban álló importőrtől az uniós független vevőknek történő értékesítés back-to-back értékesítés.

| (59) | Először is megjegyzendő, hogy a Bizottság az exportáló gyártó értékesítési folyamatát nem tekinti back-to-back ügyletnek. Az Indiából származó termékeknek a kapcsolatban álló importőr részére történő, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti értékesítését az exportáló gyártók csoportjának bármelyik indiai exportáló gyártója lebonyolíthatta volna, ezenkívül azokat a szállítás érdekében egyesítették, és a megfelelő importált termékeket az esetek nagy többségében különböző uniós vevőknek értékesítették, és azok részben a kapcsolatban álló importőr készletébe kerültek. Más szemszögből ez azt jelenti, hogy a független vevő részére történő, a kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban bejelentett értékesítés közvetlenül Indiából, a csoport egy vagy több indiai exportáló gyártójától érkező szállítás, készletről történő értékesítés, vagy a kettő kombinációjának részét képezhette. E körülmények miatt ez a behozatal nem minősül back-to-back értékesítésnek. |
| --- | --- |

(59)

Először is megjegyzendő, hogy a Bizottság az exportáló gyártó értékesítési folyamatát nem tekinti back-to-back ügyletnek. Az Indiából származó termékeknek a kapcsolatban álló importőr részére történő, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti értékesítését az exportáló gyártók csoportjának bármelyik indiai exportáló gyártója lebonyolíthatta volna, ezenkívül azokat a szállítás érdekében egyesítették, és a megfelelő importált termékeket az esetek nagy többségében különböző uniós vevőknek értékesítették, és azok részben a kapcsolatban álló importőr készletébe kerültek. Más szemszögből ez azt jelenti, hogy a független vevő részére történő, a kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban bejelentett értékesítés közvetlenül Indiából, a csoport egy vagy több indiai exportáló gyártójától érkező szállítás, készletről történő értékesítés, vagy a kettő kombinációjának részét képezhette. E körülmények miatt ez a behozatal nem minősül back-to-back értékesítésnek.

| (60) | Alapvetőbb fontosságú azonban az az árképzési mechanizmus, amellyel az eredeti ármegállapodás során rögzített alapár a szállítás időpontjában hatályos ötvözetfelár alkalmazásával alkalmanként kiigazításra kerül. Ez ellentmond annak az állításnak, hogy az árak megállapítása jóval a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak előtt történt. Következésképp a kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak első hónapja során bonyolított értékesítés figyelmen kívül hagyására irányuló kérelmet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(60)

Alapvetőbb fontosságú azonban az az árképzési mechanizmus, amellyel az eredeti ármegállapodás során rögzített alapár a szállítás időpontjában hatályos ötvözetfelár alkalmazásával alkalmanként kiigazításra kerül. Ez ellentmond annak az állításnak, hogy az árak megállapítása jóval a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak előtt történt. Következésképp a kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak első hónapja során bonyolított értékesítés figyelmen kívül hagyására irányuló kérelmet el kell utasítani.

| (61) | Ugyanez az exportáló gyártó arra kérte a Bizottságot, hogy fogadja el a kapcsolatban álló importőr értékesítési ügyleteinek átdolgozott jegyzékét, amelyet az egyes terméktípusok esetében az indiai helyszíni vizsgálatok során végzett javításokkal megegyező módon javított ki. Azzal érvelt, hogy ez elfogadható megközelítés lenne, mivel valamennyi értékesítés back-to-back értékesítés. |
| --- | --- |

(61)

Ugyanez az exportáló gyártó arra kérte a Bizottságot, hogy fogadja el a kapcsolatban álló importőr értékesítési ügyleteinek átdolgozott jegyzékét, amelyet az egyes terméktípusok esetében az indiai helyszíni vizsgálatok során végzett javításokkal megegyező módon javított ki. Azzal érvelt, hogy ez elfogadható megközelítés lenne, mivel valamennyi értékesítés back-to-back értékesítés.

| (62) | A Bizottság nem fogadhatott el az értékesítési ügyletekre vonatkozó új beadványt az eljárás e késői szakaszában, mivel ezt a beadványt nem tudta ellenőrizni. Ezenfelül ahogyan fentebb szerepel, a vizsgálat kiderítette, hogy az értékesítési ügyletek nem minősülhetnek back-to-back értékesítésnek. Megjegyzendő, hogy az exportáló gyártónak az indiai helyszíni vizsgálatok (2015 márciusának első hete) és a kapcsolatban álló német importőr helyszíni vizsgálata (április közepe) között bőven volt ideje felülvizsgált értékesítési jegyzékek benyújtására. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság nem fogadhatott el az értékesítési ügyletekre vonatkozó új beadványt az eljárás e késői szakaszában, mivel ezt a beadványt nem tudta ellenőrizni. Ezenfelül ahogyan fentebb szerepel, a vizsgálat kiderítette, hogy az értékesítési ügyletek nem minősülhetnek back-to-back értékesítésnek. Megjegyzendő, hogy az exportáló gyártónak az indiai helyszíni vizsgálatok (2015 márciusának első hete) és a kapcsolatban álló német importőr helyszíni vizsgálata (április közepe) között bőven volt ideje felülvizsgált értékesítési jegyzékek benyújtására.

| (63) | Ugyanez az exportáló gyártó megjegyezte, hogy egy adott terméktípus tekintetében a Bizottság nem az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értéket alkalmazta. |
| --- | --- |

(63)

Ugyanez az exportáló gyártó megjegyezte, hogy egy adott terméktípus tekintetében a Bizottság nem az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értéket alkalmazta.

| (64) | A Bizottság megerősítette ezt az észrevételt, és az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékek alkalmazásával felülvizsgálta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat szerinti dömpingkülönbözeteket. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megerősítette ezt az észrevételt, és az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékek alkalmazásával felülvizsgálta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat szerinti dömpingkülönbözeteket.

| (65) | Ugyanez az exportáló gyártó azt állította, hogy SGA-költségeit a Bizottság önhatalmúlag állapította meg 5 %-ban, és azoknak a vele kapcsolatban álló importőr helyszíni vizsgálata során gyűjtött adatokon kellett volna alapulniuk, és nem kellett volna tartalmazniuk az exportárak kiszámításakor a viszonteladói árból már levont szállítási költségeket és egyéb kedvezményeket. |
| --- | --- |

(65)

Ugyanez az exportáló gyártó azt állította, hogy SGA-költségeit a Bizottság önhatalmúlag állapította meg 5 %-ban, és azoknak a vele kapcsolatban álló importőr helyszíni vizsgálata során gyűjtött adatokon kellett volna alapulniuk, és nem kellett volna tartalmazniuk az exportárak kiszámításakor a viszonteladói árból már levont szállítási költségeket és egyéb kedvezményeket.

| (66) | Ez az állítás indokoltnak bizonyult, mivel a helyszíni vizsgálat ezen exportáló gyártó dömpingszámításához alkalmazott 5 %-nál alacsonyabb SGA-költséget állapított meg. |
| --- | --- |

(66)

Ez az állítás indokoltnak bizonyult, mivel a helyszíni vizsgálat ezen exportáló gyártó dömpingszámításához alkalmazott 5 %-nál alacsonyabb SGA-költséget állapított meg.

| (67) | Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy a figyelembe vett 5 %-os haszonkulcs túlzott mértékű az ilyen jellegű gazdasági ágazat esetében, és hogy a Bizottság hasonló körülmények között legfeljebb 1–2 %-os haszonkulcsot venne figyelembe. |
| --- | --- |

(67)

Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy a figyelembe vett 5 %-os haszonkulcs túlzott mértékű az ilyen jellegű gazdasági ágazat esetében, és hogy a Bizottság hasonló körülmények között legfeljebb 1–2 %-os haszonkulcsot venne figyelembe.

| (68) | A független importőröknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat alatti együttműködése hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálat során gyűjtött adatokra hagyatkozik, ezeket az adatokat ugyanis azért tekintette kellően frissnek, mert a 2012 márciusában végződött eredeti vizsgálati időszakon alapultak. Az exportáló gyártó által az állítása alátámasztására benyújtott nyereségmutatók a 2011–2013 közötti pénzügyi éveken alapuló átlagos adózás előtti eredmény mutatói voltak, amelyek főként – az adott időszakban nem optimális gazdasági hátterű – dél-európai országokból gyűjtött pénzügyi adatokon alapultak. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálat megállapításait alkalmazza, azaz egy független importőr esetében 2,65 %-ot vesz alapul megfelelő nyereségként. Következésképp ezt a százalékos arányt alkalmazta a kapcsolatban álló importőr által az uniós piacon ajánlott viszonteladói árak alapján végzett exportár-számításhoz. |
| --- | --- |

(68)

A független importőröknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat alatti együttműködése hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálat során gyűjtött adatokra hagyatkozik, ezeket az adatokat ugyanis azért tekintette kellően frissnek, mert a 2012 márciusában végződött eredeti vizsgálati időszakon alapultak. Az exportáló gyártó által az állítása alátámasztására benyújtott nyereségmutatók a 2011–2013 közötti pénzügyi éveken alapuló átlagos adózás előtti eredmény mutatói voltak, amelyek főként – az adott időszakban nem optimális gazdasági hátterű – dél-európai országokból gyűjtött pénzügyi adatokon alapultak. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálat megállapításait alkalmazza, azaz egy független importőr esetében 2,65 %-ot vesz alapul megfelelő nyereségként. Következésképp ezt a százalékos arányt alkalmazta a kapcsolatban álló importőr által az uniós piacon ajánlott viszonteladói árak alapján végzett exportár-számításhoz.

| (69) | Végezetül az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság hibásan határozta meg a CIF-értékeket a kapcsolatban álló importőr szintjén, mivel a megállapított CIF-értékek alacsonyabbak a kapcsolatban álló importőr által az uniós vámhatóságoknak bejelentett és a dömpingellenes vám kivetésének alapját képező értékeknél. |
| --- | --- |

(69)

Végezetül az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság hibásan határozta meg a CIF-értékeket a kapcsolatban álló importőr szintjén, mivel a megállapított CIF-értékek alacsonyabbak a kapcsolatban álló importőr által az uniós vámhatóságoknak bejelentett és a dömpingellenes vám kivetésének alapját képező értékeknél.

| (70) | A Bizottság a CIF-értékeket a vizsgálat megállapításai alapján határozta meg, mivel az uniós vámhatóságoknak bejelentett érték mindenesetre a csoporton belüli transzferár. Megállapítást nyert különösen az, hogy nincs rendszerszintű kapcsolat az uniós piacon alkalmazott viszonteladói ár és a transzferár között, mivel az alapárhoz viszonteladás céljából alkalmanként végül hozzáadott ötvözetfelár nem felel meg a transzferár megállapításakor figyelembe vett ötvözetfelárnak. A Bizottság ezért az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság a CIF-értékeket a vizsgálat megállapításai alapján határozta meg, mivel az uniós vámhatóságoknak bejelentett érték mindenesetre a csoporton belüli transzferár. Megállapítást nyert különösen az, hogy nincs rendszerszintű kapcsolat az uniós piacon alkalmazott viszonteladói ár és a transzferár között, mivel az alapárhoz viszonteladás céljából alkalmanként végül hozzáadott ötvözetfelár nem felel meg a transzferár megállapításakor figyelembe vett ötvözetfelárnak. A Bizottság ezért az állítást elutasította.

| (71) | Annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti – kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtétel bevezetésére került sor – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik. |
| --- | --- |

(71)

Annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti – kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtétel bevezetésére került sor – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.

| (72) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(72)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1106/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke a következőképpen módosul:

| a) | a (2) bekezdés helyébe a következő bekezdés lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:







  Vállalat | Vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Limited, Újdelhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 9,4 | B779 |
| Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 5,0 | Lásd a mellékletet |
| Minden más vállalat | 12,5 | B999” |

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő bekezdés lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat

Vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Limited, Újdelhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

9,4

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

9,4

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

9,4

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

9,4

B779

Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

A mellékletben felsorolt vállalatok

5,0

Lásd a mellékletet

Minden más vállalat

12,5

B999”

| b) | a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A (2) bekezdésben és a mellékletben említett vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel a számlát kiállító szervezet névvel és beosztással azonosított tisztviselőjének dátummal és aláírással ellátott, következőképpen megfogalmazott nyilatkozata: »Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített rozsdamentes acélhuzalokat (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indiában. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információk teljes körűek és helyesek.« Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a »minden más vállalatra« érvényes vámtételt kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A (2) bekezdésben és a mellékletben említett vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel a számlát kiállító szervezet névvel és beosztással azonosított tisztviselőjének dátummal és aláírással ellátott, következőképpen megfogalmazott nyilatkozata: »Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített rozsdamentes acélhuzalokat (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indiában. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információk teljes körűek és helyesek.« Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a »minden más vállalatra« érvényes vámtételt kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2013. november 5-i 1106/2013/EU végrehajtási rendelete az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 298., 2013.11.8., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2013. szeptember 2-i 861/2013/EU végrehajtási rendelete az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 240., 2013.9.7., 1. o.).

3

(4)  HL C 433., 2014.12.3., 8. o.

4

---

| 2.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1484 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 162,7 |
| MK | 34,4 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 75,6 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0805 50 10 | AR | 145,2 |
| BO | 147,4 |
| CL | 164,0 |
| TR | 126,0 |
| UY | 129,6 |
| ZA | 144,8 |
| ZZ | 142,8 |
| 0806 10 10 | BA | 74,4 |
| EG | 244,3 |
| MA | 201,0 |
| MK | 68,3 |
| TR | 140,7 |
| ZZ | 145,7 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| BR | 97,5 |
| CL | 142,6 |
| NZ | 145,2 |
| US | 112,4 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 118,1 |
| 0808 30 90 | AR | 131,8 |
| CL | 107,2 |
| CN | 88,6 |
| TR | 131,9 |
| ZA | 104,8 |
| ZZ | 112,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 69,7 |
| TR | 145,8 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 40 05 | BA | 55,1 |
| IL | 337,2 |
| MK | 44,8 |
| XS | 74,4 |
| ZZ | 127,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

162,7

MK

34,4

XS

29,8

ZZ

75,6

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

126,8

ZZ

126,8

0805 50 10

AR

145,2

BO

147,4

CL

164,0

TR

126,0

UY

129,6

ZA

144,8

ZZ

142,8

0806 10 10

BA

74,4

EG

244,3

MA

201,0

MK

68,3

TR

140,7

ZZ

145,7

0808 10 80

AR

94,8

BR

97,5

CL

142,6

NZ

145,2

US

112,4

ZA

116,3

ZZ

118,1

0808 30 90

AR

131,8

CL

107,2

CN

88,6

TR

131,9

ZA

104,8

ZZ

112,9

0809 30 10, 0809 30 90

MK

69,7

TR

145,8

ZZ

107,8

0809 40 05

BA

55,1

IL

337,2

MK

44,8

XS

74,4

ZZ

127,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---