# Euroopan unionin C 260/7. e

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 260 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta7. elokuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 260

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta7. elokuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015 |
| 2015/C 260/01 | Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean painopisteistä kuudentena toimikautena 2015–2020 | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015 |
| 2015/C 260/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Meriympäristön suojelun parantaminen | 6 |
| 2015/C 260/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin | 12 |
| 2015/C 260/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Reilun kaupan tukeminen Euroopassa paikallis- ja aluetasolla | 17 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015

2015/C 260/01

Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean painopisteistä kuudentena toimikautena 2015–2020

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015

2015/C 260/02

Euroopan alueiden komitean lausunto – Meriympäristön suojelun parantaminen

6

2015/C 260/03

Euroopan alueiden komitean lausunto – Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin

12

2015/C 260/04

Euroopan alueiden komitean lausunto – Reilun kaupan tukeminen Euroopassa paikallis- ja aluetasolla

17

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015 |
| 2015/C 260/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat | 22 |

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015

2015/C 260/05

Euroopan alueiden komitean lausunto – Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat

22

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015

| 7.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 260/1

---

Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean painopisteistä kuudentena toimikautena 2015–2020

(2015/C 260/01)

Euroopan alueiden komitea (AK) keskittyy nykyisen viisivuotisen toimikautensa (2015–2020) aikana seuraaviin painopisteisiin:

I   
  Uusi alku Euroopan taloudelle: työpaikkojen ja kestävän kasvun luominen kunnissa ja alueilla kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi

Tarvitaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa – johon sisältyy alue- ja paikallisyhteisöjen osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin – jotta voidaan kannustaa kohdennettuja investointeja reaalitalouteen ja edistää parhaiden käytänteiden vaihtoa. Näin voidaan ottaa huomioon kansalaisten vaatimukset laadukkaasta varojen käytöstä ja julkisten toimintapolitiikkojen moitteettomasta toteuttamisesta. Uudenlainen yrittäjähenki yhdistettynä toimiviin digitaalisiin sisämarkkinoihin ja älykkääseen erikoistumiseen saattaa luoda uutta taitoa, osaamista, innovointia ja työllisyyttä.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

| 1. | Hyödynnetään myönteisiä talouden suuntauksia, muunnetaan ne pysyviksi työpaikoiksi ja kiinnitetään erityishuomiota koulutukseen sekä osaamisen ja koulutuksen yhteensovittamiseen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Erityisesti on tarjottava laadukasta perus- ja ammatillista koulutusta, laajennettava harjoittelupaikkojen tarjontaa sekä parannettava liikkuvuutta, jotta kohennetaan korkeasta työttömyydestä kärsivien nuorten elämäntilannetta. Tässä yhteydessä voivat harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevistä ammattikoulutusjärjestelmistä saadut myönteiset kokemukset olla avuksi. |
| --- | --- |

1.

Hyödynnetään myönteisiä talouden suuntauksia, muunnetaan ne pysyviksi työpaikoiksi ja kiinnitetään erityishuomiota koulutukseen sekä osaamisen ja koulutuksen yhteensovittamiseen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Erityisesti on tarjottava laadukasta perus- ja ammatillista koulutusta, laajennettava harjoittelupaikkojen tarjontaa sekä parannettava liikkuvuutta, jotta kohennetaan korkeasta työttömyydestä kärsivien nuorten elämäntilannetta. Tässä yhteydessä voivat harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevistä ammattikoulutusjärjestelmistä saadut myönteiset kokemukset olla avuksi.

| 2. | Seurataan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston täytäntöönpanoa yhdessä Euroopan investointipankin kanssa ja pidetään kiinni yhteisvastuullisuudesta kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden kanssa. |
| --- | --- |

2.

Seurataan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston täytäntöönpanoa yhdessä Euroopan investointipankin kanssa ja pidetään kiinni yhteisvastuullisuudesta kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden kanssa.

| 3. | Vahvistetaan EU:n ja talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta kehittämällä kannusteita uudistuksia varten, jotta voidaan nopeuttaa Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista sekä automaattisten vakauttajien välistä koordinointia talous- ja rahaliiton tasolla. |
| --- | --- |

3.

Vahvistetaan EU:n ja talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta kehittämällä kannusteita uudistuksia varten, jotta voidaan nopeuttaa Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista sekä automaattisten vakauttajien välistä koordinointia talous- ja rahaliiton tasolla.

| 4. | Annetaan panos monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarviointiin ja tulevaan koheesiopolitiikkaan, kehotetaan EU:n omien varojen uudelleentarkasteluun ja tuetaan julkisen vallan talousarvioiden mukauttamista alue- ja seutukohtaisiin, laadukasta varojen käyttöä edistäviin tavoitteisiin ja riittävien maksumäärärahojen käyttöön asettamista. |
| --- | --- |

4.

Annetaan panos monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarviointiin ja tulevaan koheesiopolitiikkaan, kehotetaan EU:n omien varojen uudelleentarkasteluun ja tuetaan julkisen vallan talousarvioiden mukauttamista alue- ja seutukohtaisiin, laadukasta varojen käyttöä edistäviin tavoitteisiin ja riittävien maksumäärärahojen käyttöön asettamista.

| 5. | Parannetaan paikallis- ja alueviranomaisten investointikapasiteettia tukemalla joustavuutta EU:n talouden ohjausjärjestelmän hallintaa koskevien sääntöjen soveltamisessa. Samalla on otettava huomioon terveen julkistalouden tarve sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräykset. |
| --- | --- |

5.

Parannetaan paikallis- ja alueviranomaisten investointikapasiteettia tukemalla joustavuutta EU:n talouden ohjausjärjestelmän hallintaa koskevien sääntöjen soveltamisessa. Samalla on otettava huomioon terveen julkistalouden tarve sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräykset.

| 6. | Edistetään käytettävissä olevien EU:n eri rahastojen yhteisvaikutusta vahvistamalla Euroopan strategisten investointien rahaston ja nykyisten rahastojen yhteenliittämistä rahoituksellisten kerrannaisvaikutuksen aikaansaamiseksi. Keskitytään EU:n rahoitusvälineiden yksinkertaistamiseen. |
| --- | --- |

6.

Edistetään käytettävissä olevien EU:n eri rahastojen yhteisvaikutusta vahvistamalla Euroopan strategisten investointien rahaston ja nykyisten rahastojen yhteenliittämistä rahoituksellisten kerrannaisvaikutuksen aikaansaamiseksi. Keskitytään EU:n rahoitusvälineiden yksinkertaistamiseen.

| 7. | Vahvistetaan yrittäjähenkeä: parannetaan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä ja edistetään yhteisötaloutta parantamalla rahoituksen saantia, kannustamalla innovointia ja edistämällä kohdennettua infrastruktuuria sekä vähentämällä byrokratiaa. |
| --- | --- |

7.

Vahvistetaan yrittäjähenkeä: parannetaan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä ja edistetään yhteisötaloutta parantamalla rahoituksen saantia, kannustamalla innovointia ja edistämällä kohdennettua infrastruktuuria sekä vähentämällä byrokratiaa.

| 8. | Otetaan huomioon kieli, kulttuuri ja kulttuuriperintö inhimillisenä arvona ja tuetaan kansallista, alueellista ja paikallista identiteettiä. |
| --- | --- |

8.

Otetaan huomioon kieli, kulttuuri ja kulttuuriperintö inhimillisenä arvona ja tuetaan kansallista, alueellista ja paikallista identiteettiä.

| 9. | Luodaan oikeanlaiset edellytykset digitaalisten verkkojen ja palvelujen menestymistä varten. Maksimoidaan digitaalitalouden kasvupotentiaali investoimalla nopeaan ja luotettavaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintaan, jotta vahvistetaan teollisuuden kilpailukykyä, julkisia palveluita, digitaalista osallisuutta ja osaamista. |
| --- | --- |

9.

Luodaan oikeanlaiset edellytykset digitaalisten verkkojen ja palvelujen menestymistä varten. Maksimoidaan digitaalitalouden kasvupotentiaali investoimalla nopeaan ja luotettavaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintaan, jotta vahvistetaan teollisuuden kilpailukykyä, julkisia palveluita, digitaalista osallisuutta ja osaamista.

| 10. | Vahvistetaan alueiden tutkimus- ja innovointikapasiteettia ja kurotaan umpeen niiden välistä digitaali- ja innovointikuilua. Parannetaan alueiden kilpailukykyä edistämällä älykästä erikoistumista ja jakamalla parhaita käytänteitä. Tätä varten on edistettävä johtavia alueiden välisiä verkostoja, kuten Vanguard-aloitetta, jossa on asetettu teollinen renessanssi S3-toiminnan keskiöön tarkoituksena edistää kokemusten vaihtoa, huippuosaamiseen johtavan tien luomista sekä hankeanomusten yhteistä käsittelyä. |
| --- | --- |

10.

Vahvistetaan alueiden tutkimus- ja innovointikapasiteettia ja kurotaan umpeen niiden välistä digitaali- ja innovointikuilua. Parannetaan alueiden kilpailukykyä edistämällä älykästä erikoistumista ja jakamalla parhaita käytänteitä. Tätä varten on edistettävä johtavia alueiden välisiä verkostoja, kuten Vanguard-aloitetta, jossa on asetettu teollinen renessanssi S3-toiminnan keskiöön tarkoituksena edistää kokemusten vaihtoa, huippuosaamiseen johtavan tien luomista sekä hankeanomusten yhteistä käsittelyä.

| 11. | Hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, jotka kattavat innovointiketjun, sekä keskeisiä mahdollistavia teknologioita keinona olla eturintamassa ohjattaessa siirtymistä vähähiiliseen ja osaamiseen perustuvaan talouteen. |
| --- | --- |

11.

Hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, jotka kattavat innovointiketjun, sekä keskeisiä mahdollistavia teknologioita keinona olla eturintamassa ohjattaessa siirtymistä vähähiiliseen ja osaamiseen perustuvaan talouteen.

| 12. | Tuetaan verkkotuotteiden ja -palvelujen saannin parantamista kuluttajien ja yritysten keskuudessa koko Euroopassa poistamalla keskeiset erot verkko- ja reaalimaailman välillä sekä purkamalla rajatylittävän verkkotoiminnan esteitä. Samalla on varmistettava, että keskinäisen vaihdannan uusiin muotoihin, kuten jakamistalouteen, tähtääviä sääntelystrategioita koordinoidaan unionin tasolla. |
| --- | --- |

12.

Tuetaan verkkotuotteiden ja -palvelujen saannin parantamista kuluttajien ja yritysten keskuudessa koko Euroopassa poistamalla keskeiset erot verkko- ja reaalimaailman välillä sekä purkamalla rajatylittävän verkkotoiminnan esteitä. Samalla on varmistettava, että keskinäisen vaihdannan uusiin muotoihin, kuten jakamistalouteen, tähtääviä sääntelystrategioita koordinoidaan unionin tasolla.

| 13. | Tuetaan innovatiivisen sähköisen hallinnon lisäämistä, jotta helpotetaan ihmisten ja yritysten elämää ja vähennetään näiden riippuvaisuutta byrokratiasta. |
| --- | --- |

13.

Tuetaan innovatiivisen sähköisen hallinnon lisäämistä, jotta helpotetaan ihmisten ja yritysten elämää ja vähennetään näiden riippuvaisuutta byrokratiasta.

| 14. | Varmistetaan paremmat lainsäädäntöä ja rahoitusta koskevat edellytykset, jotta helpotetaan nykyisen energiainfrastruktuurin ajanmukaistamista ja laajentamista osana EU:n uusia, vuoteen 2030 tähtääviä energia- ja ilmastonmuutostavoitteita, joista mainittakoon etenkin selviytymiskykyisen ja ilmastomyönteisen energiaunionin toteuttaminen, ja tähdätään oikeudenmukaisiin kilpailuedellytyksiin energia-alalla. |
| --- | --- |

14.

Varmistetaan paremmat lainsäädäntöä ja rahoitusta koskevat edellytykset, jotta helpotetaan nykyisen energiainfrastruktuurin ajanmukaistamista ja laajentamista osana EU:n uusia, vuoteen 2030 tähtääviä energia- ja ilmastonmuutostavoitteita, joista mainittakoon etenkin selviytymiskykyisen ja ilmastomyönteisen energiaunionin toteuttaminen, ja tähdätään oikeudenmukaisiin kilpailuedellytyksiin energia-alalla.

| 15. | Varmistetaan vakaa lainsäädäntökehys, jotta voidaan tukea investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja myös kiertotalouteen ja ekologisen suunnittelun aloitteisiin. Painotetaan tarvittavien resurssien käyttöön asettamisen merkitystä, jotta alueet ja kunnat voivat olla johtavassa asemassa toteutettaessa kestäväpohjaisia energiahankkeita. |
| --- | --- |

15.

Varmistetaan vakaa lainsäädäntökehys, jotta voidaan tukea investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja myös kiertotalouteen ja ekologisen suunnittelun aloitteisiin. Painotetaan tarvittavien resurssien käyttöön asettamisen merkitystä, jotta alueet ja kunnat voivat olla johtavassa asemassa toteutettaessa kestäväpohjaisia energiahankkeita.

| 16. | Vahvistetaan kykyä selviytyä katastrofeista yhtenä kestävän kasvun ja työllisyyden perustekijänä. Korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia. |
| --- | --- |

16.

Vahvistetaan kykyä selviytyä katastrofeista yhtenä kestävän kasvun ja työllisyyden perustekijänä. Korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia.

II   
  EU:n lainsäädännön alueellinen ja paikallinen ulottuvuus: toiminta kaikkien kansalaisten hyväksi riippumatta siitä, missä he ovat päättäneet asua ja työskennellä

EU:n politiikoilla olisi kurottava umpeen alueiden ja kuntien välimatkaa ja osaamiseroja muuttamalla alueelliset ja paikalliset, taloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset, maantieteelliset ja väestökehitykseen liittyvät ominaispiirteet vahvuuksiksi sekä kaupungeissa että maaseudulla.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

| 17. | Luodaan vahvempi alueulottuvuus EU:n politiikoissa ja hankkeissa koko Euroopan unionissa myös osana Eurooppa 2020 -strategian tarkistusta. |
| --- | --- |

17.

Luodaan vahvempi alueulottuvuus EU:n politiikoissa ja hankkeissa koko Euroopan unionissa myös osana Eurooppa 2020 -strategian tarkistusta.

| 18. | Edistetään sitä, että väestöhaasteiden myönnetään olevan uhkana kaikkialla Euroopan unionissa ja että laaditaan eurooppalainen strategia näiden haasteiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

18.

Edistetään sitä, että väestöhaasteiden myönnetään olevan uhkana kaikkialla Euroopan unionissa ja että laaditaan eurooppalainen strategia näiden haasteiden ratkaisemiseksi.

| 19. | Tutkitaan ja arvioidaan EU:n lainsäädännön alueellisia ja paikallisia vaikutuksia sisämarkkinoilla sekä niiden aloitteiden yhteydessä, jotka on suunniteltu vaikuttamaan alueellisesti ja paikallisesti (esimerkiksi energiaunioni, digitaaliset sisämarkkinat, työvoiman liikkuvuutta koskeva paketti, pääomamarkkinaunioni ja tuleva liikennepolitiikka). Erityistä huomiota on kiinnitettävä keskeisiin aloihin, joita ovat valtiontuki ja sen ajanmukaistaminen, teollisuuspolitiikka, julkiset hankinnat sekä yleishyödyllisten palvelujen tarjonta. |
| --- | --- |

19.

Tutkitaan ja arvioidaan EU:n lainsäädännön alueellisia ja paikallisia vaikutuksia sisämarkkinoilla sekä niiden aloitteiden yhteydessä, jotka on suunniteltu vaikuttamaan alueellisesti ja paikallisesti (esimerkiksi energiaunioni, digitaaliset sisämarkkinat, työvoiman liikkuvuutta koskeva paketti, pääomamarkkinaunioni ja tuleva liikennepolitiikka). Erityistä huomiota on kiinnitettävä keskeisiin aloihin, joita ovat valtiontuki ja sen ajanmukaistaminen, teollisuuspolitiikka, julkiset hankinnat sekä yleishyödyllisten palvelujen tarjonta.

| 20. | Vaikutetaan tulevan koheesiopolitiikan sekä eurooppalaisen aluesuunnittelun kehittämiseen ja keskitytään etenkin kaupunkeja koskevan toimintaohjelman lujittamiseen ja kaupunkien ja maaseudun tasapainon parantamiseen sekä kehitetään edelleen koheesiopolitiikan rahoitusvälineitä. Edistetään keskustelua ”bkt:tä pidemmälle menevistä” tekijöistä sekä hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien vaihtoehtoisten indikaattorien kehittelyä. |
| --- | --- |

20.

Vaikutetaan tulevan koheesiopolitiikan sekä eurooppalaisen aluesuunnittelun kehittämiseen ja keskitytään etenkin kaupunkeja koskevan toimintaohjelman lujittamiseen ja kaupunkien ja maaseudun tasapainon parantamiseen sekä kehitetään edelleen koheesiopolitiikan rahoitusvälineitä. Edistetään keskustelua ”bkt:tä pidemmälle menevistä” tekijöistä sekä hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien vaihtoehtoisten indikaattorien kehittelyä.

| 21. | Kiinnitetään huomiota rahoitukseen ja varojen alkuperään liittyviin kysymyksiin ja edistetään niihin liittyvää valveutuneisuutta. Pohditaan ajoissa alueiden tukemisen sekä vuoden 2020 jälkeisten rakennerahastojen tulevaisuutta kuntien ja alueiden intressien mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

Kiinnitetään huomiota rahoitukseen ja varojen alkuperään liittyviin kysymyksiin ja edistetään niihin liittyvää valveutuneisuutta. Pohditaan ajoissa alueiden tukemisen sekä vuoden 2020 jälkeisten rakennerahastojen tulevaisuutta kuntien ja alueiden intressien mukaisesti.

| 22. | Kiinnitetään uudelleen huomiota sellaisten kunta- ja kaupunkikeskusten elvyttämiseen, jotka on lyöty laimin luotaessa suuria ostoskeskuksia kaupunkien laitamille. |
| --- | --- |

22.

Kiinnitetään uudelleen huomiota sellaisten kunta- ja kaupunkikeskusten elvyttämiseen, jotka on lyöty laimin luotaessa suuria ostoskeskuksia kaupunkien laitamille.

| 23. | Osallistutaan maataloutta, maaseudun kehittämistä ja kalataloutta koskevista EU:n tulevista toimintalinjoista käytäviin periaatekeskusteluihin. |
| --- | --- |

23.

Osallistutaan maataloutta, maaseudun kehittämistä ja kalataloutta koskevista EU:n tulevista toimintalinjoista käytäviin periaatekeskusteluihin.

| 24. | Annetaan paikallis- ja alueyhteisöille valmiudet valvoa pitkäkestoisesti luonnonvarojaan, kuten vettä, ja varmistetaan, että ne kykenevät valmistautumaan äärimmäisiin olosuhteisiin, kuten ylenmääräisiin resursseihin tai niiden puutteeseen, ja jaetaan näitä parhaita käytänteitä kautta Euroopan. |
| --- | --- |

24.

Annetaan paikallis- ja alueyhteisöille valmiudet valvoa pitkäkestoisesti luonnonvarojaan, kuten vettä, ja varmistetaan, että ne kykenevät valmistautumaan äärimmäisiin olosuhteisiin, kuten ylenmääräisiin resursseihin tai niiden puutteeseen, ja jaetaan näitä parhaita käytänteitä kautta Euroopan.

| 25. | Edistetään rajatylittävien ratkaisujen kehittämistä, alueiden välistä verkottumista ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa laajentamalla eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymien käyttöä. |
| --- | --- |

25.

Edistetään rajatylittävien ratkaisujen kehittämistä, alueiden välistä verkottumista ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa laajentamalla eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymien käyttöä.

| 26. | Edistetään erityisiä alueellisia ja paikallisia ominaispiirteitä osana TEN-T-runkoverkon loppuun saattamista ja vuoden 2020 jälkeistä tulevaa liikennepolitiikkaa sekä tuetaan uusia aloitteita, jotka koskevat rautatie- ja lentoliikenteen melupäästöjen vähentämistä. |
| --- | --- |

26.

Edistetään erityisiä alueellisia ja paikallisia ominaispiirteitä osana TEN-T-runkoverkon loppuun saattamista ja vuoden 2020 jälkeistä tulevaa liikennepolitiikkaa sekä tuetaan uusia aloitteita, jotka koskevat rautatie- ja lentoliikenteen melupäästöjen vähentämistä.

III   
  Yksinkertaisempi ja paremmin yhteenliitetty Eurooppa: yhteyden palauttaminen kansalaisten ja yritysten välille paikallis- ja aluetasolla

AK:n on edistettävä keskustelua siitä, miten eurooppalaiset voivat nykyistä helpommin hyötyä EU:n tarjoamasta lisäarvosta ja miten yrityksiä voidaan auttaa menestymään. On tärkeää, että uudet aloitteet ovat läpinäkyviä. Byrokratian vähentämisen, pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisen ja innovatiivisten julkisten hankintojen edistämisen on edelleen kuuluttava komitean painopisteiden ytimeen.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

| 27. | Seurataan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamista ja varmistetaan, että toimet toteutetaan asianmukaisella tasolla. Kehotetaan tekemään alueellisten vaikutusten arvioinneista vakiokäytäntö, jota Euroopan komissio edistää. |
| --- | --- |

27.

Seurataan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamista ja varmistetaan, että toimet toteutetaan asianmukaisella tasolla. Kehotetaan tekemään alueellisten vaikutusten arvioinneista vakiokäytäntö, jota Euroopan komissio edistää.

| 28. | Edistetään avoimuutta ja päätöksentekoon osallistumista alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla, jotta vahvistetaan paikallis- ja alueyhteisöjen toiminta- ja vaikutusmahdollisuuksia sekä parannetaan kansalaisten Euroopan unionia kohtaan tuntemaa luottamusta ja läheisyyttä. |
| --- | --- |

28.

Edistetään avoimuutta ja päätöksentekoon osallistumista alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla, jotta vahvistetaan paikallis- ja alueyhteisöjen toiminta- ja vaikutusmahdollisuuksia sekä parannetaan kansalaisten Euroopan unionia kohtaan tuntemaa luottamusta ja läheisyyttä.

| 29. | Edistetään monitasoista hallintoa tulevassa lainsäädännössä sekä keskusteluissa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kehittämisestä ja Euroopan rahaliiton laajentamisesta. |
| --- | --- |

29.

Edistetään monitasoista hallintoa tulevassa lainsäädännössä sekä keskusteluissa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kehittämisestä ja Euroopan rahaliiton laajentamisesta.

| 30. | Annetaan panos toimielinten väliseen sopimukseen lainsäädännön parantamisesta ja osallistutaan REFIT-ohjelmaan, jotta voidaan osallistua EU:n lainsäädännön arviointiin alueellisesta ja paikallisesta näkökulmasta, lisätä avoimuutta ja ehdottaa EU:n lainsäätäjälle tarvittaessa lainsäädännön yksinkertaistamista. |
| --- | --- |

30.

Annetaan panos toimielinten väliseen sopimukseen lainsäädännön parantamisesta ja osallistutaan REFIT-ohjelmaan, jotta voidaan osallistua EU:n lainsäädännön arviointiin alueellisesta ja paikallisesta näkökulmasta, lisätä avoimuutta ja ehdottaa EU:n lainsäätäjälle tarvittaessa lainsäädännön yksinkertaistamista.

| 31. | Kannustetaan vähentämään byrokratiaa ja sääntelystä johtuvia rasitteita kaikilla julkisen vallan tasoilla, jotta yritykset voivat menestyä ja kansalaiset hyötyä täysimääräisesti EU:n tarjoamasta lisäarvosta. |
| --- | --- |

31.

Kannustetaan vähentämään byrokratiaa ja sääntelystä johtuvia rasitteita kaikilla julkisen vallan tasoilla, jotta yritykset voivat menestyä ja kansalaiset hyötyä täysimääräisesti EU:n tarjoamasta lisäarvosta.

| 32. | Edistetään Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) periaatteita tehokkaista julkisista investoinneista. |
| --- | --- |

32.

Edistetään Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) periaatteita tehokkaista julkisista investoinneista.

| 33. | Parannetaan avoimuusrekisteriä varmistamalla, ettei paikallis- ja alueyhteisöihin eikä niitä edustaviin järjestöihin kohdistu sen kautta minkäänlaisia rekisteröintivaatimuksia, sillä ne ovat kiinteä osa EU:n institutionaalista kehystä ja niiden edustajat ovat kansalaisten demokraattisesti vaaleilla valitsemia. |
| --- | --- |

33.

Parannetaan avoimuusrekisteriä varmistamalla, ettei paikallis- ja alueyhteisöihin eikä niitä edustaviin järjestöihin kohdistu sen kautta minkäänlaisia rekisteröintivaatimuksia, sillä ne ovat kiinteä osa EU:n institutionaalista kehystä ja niiden edustajat ovat kansalaisten demokraattisesti vaaleilla valitsemia.

IV   
  Vakaus ja yhteistyö Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella: naapurimaiden tukeminen niiden omaksuessa eurooppalaisia arvoja

AK:n tulisi varmistaa, että pyrkimykset yhteistyöhön naapurimaiden kanssa perustuvat paikallis- ja alueyhteisöjen väliseen yhteistyöhön ja ihmisten välisiin yhteyksiin. Naapurimaita on aikaisemmin onnistuttu sitouttamaan eurooppalaisiin arvoihin instituutioiden ja valmiuksien kehittämisen, poliittisen yhteisvastuun ja kaupunkidiplomatian avulla, ja näiden olisi oltava tärkeimmät välineet myös vastaisuudessa.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

| 34. | Kehitetään alueellista ja paikallista ulottuvuutta ja hallinnonhajauttamisperiaatetta EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikoissa. Hyödynnetään AK:n kumppanuuksia Välimeren unionin (ARLEM) ja itäisen kumppanuuden (CORLEAP) piiriin kuuluvien ehdokasmaiden kanssa. |
| --- | --- |

34.

Kehitetään alueellista ja paikallista ulottuvuutta ja hallinnonhajauttamisperiaatetta EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikoissa. Hyödynnetään AK:n kumppanuuksia Välimeren unionin (ARLEM) ja itäisen kumppanuuden (CORLEAP) piiriin kuuluvien ehdokasmaiden kanssa.

| 35. | Tuetaan kokonaisvaltaisen EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämistä sekä vahvistetaan paikallisia ja alueellisia kriisinhallintavalmiuksia. Edistetään parhaisiin käytänteisiin liittyvien esimerkkien vaihtoa ja vahvistetaan yhteistyötä kunta- ja aluetasolla riippumatta komission luomista puitteista. Osallistutaan Dublin III -asetuksen tarkistuksesta käytävään keskusteluun, jotta luodaan oikeudenmukainen taakanjako EU:ssa ja puututaan laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan perimmäisiin syihin humanitaariset ja kehitysyhteistyöpoliittiset näkökohdat huomioon ottaen. |
| --- | --- |

35.

Tuetaan kokonaisvaltaisen EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämistä sekä vahvistetaan paikallisia ja alueellisia kriisinhallintavalmiuksia. Edistetään parhaisiin käytänteisiin liittyvien esimerkkien vaihtoa ja vahvistetaan yhteistyötä kunta- ja aluetasolla riippumatta komission luomista puitteista. Osallistutaan Dublin III -asetuksen tarkistuksesta käytävään keskusteluun, jotta luodaan oikeudenmukainen taakanjako EU:ssa ja puututaan laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan perimmäisiin syihin humanitaariset ja kehitysyhteistyöpoliittiset näkökohdat huomioon ottaen.

| 36. | Perustetaan alkuperä- ja kohdemaiden kuntien ja alueiden välisiä ”muuttoliike- ja kotouttamiskumppanuuksia”. Näin lisätään keskinäistä luottamusta ja edistetään hajautettua yhteistyötä – etenkin sellaisilla aloilla kuin kaupungistuminen, ilmastonmuutos ja resurssien niukkuus. |
| --- | --- |

36.

Perustetaan alkuperä- ja kohdemaiden kuntien ja alueiden välisiä ”muuttoliike- ja kotouttamiskumppanuuksia”. Näin lisätään keskinäistä luottamusta ja edistetään hajautettua yhteistyötä – etenkin sellaisilla aloilla kuin kaupungistuminen, ilmastonmuutos ja resurssien niukkuus.

| 37. | Tuetaan toimia, joilla puututaan sellaisiin turvallisuuteen ja sosiaaliseen vakauteen paikallis- ja aluetasolla liittyviin – myös rajojen yli ulottuviin – haasteisiin kuin radikalisoituminen ja muukalaisviha, rasismi ja väkivalta erillisenä ilmiönä tai organisoidussa muodossa, kuten terrorismi. |
| --- | --- |

37.

Tuetaan toimia, joilla puututaan sellaisiin turvallisuuteen ja sosiaaliseen vakauteen paikallis- ja aluetasolla liittyviin – myös rajojen yli ulottuviin – haasteisiin kuin radikalisoituminen ja muukalaisviha, rasismi ja väkivalta erillisenä ilmiönä tai organisoidussa muodossa, kuten terrorismi.

| 38. | Korostetaan alue- ja paikallisulottuvuutta keskeisten kansainvälisten toimijoiden kanssa käytävissä, EU:n strategisia kumppanuuksia koskevissa neuvotteluissa, esimerkkeinä etenkin transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus sekä palvelukauppaa koskeva sopimus. On varmistettava, että lopullisissa sopimuksissa noudatetaan unionin sosiaali- ja ympäristönormeja, esimerkkinä kysymys muuntogeenisistä organismeista tai yleishyödyllisten palvelujen suojasta. |
| --- | --- |

38.

Korostetaan alue- ja paikallisulottuvuutta keskeisten kansainvälisten toimijoiden kanssa käytävissä, EU:n strategisia kumppanuuksia koskevissa neuvotteluissa, esimerkkeinä etenkin transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus sekä palvelukauppaa koskeva sopimus. On varmistettava, että lopullisissa sopimuksissa noudatetaan unionin sosiaali- ja ympäristönormeja, esimerkkinä kysymys muuntogeenisistä organismeista tai yleishyödyllisten palvelujen suojasta.

V   
  Kansalaisten Eurooppa on tulevaisuuden Eurooppa: Euroopan unionin ja sen kansalaisten kaukokatseisten kumppanuuksien vahvistaminen

AK:n on autettava vahvistamaan EU:n ja sen kansalaisten välisiä yhteyksiä edistämällä vuoropuhelua paikallis- ja aluetason edustajien ja kaikenikäisten kansalaisten kanssa. Komitean olisi myös tehtävä tehokkaasti työtään tunnetuksi ja keskityttävä esittelemään EU:n tuomaa lisäarvoa ja toiminnan tuloksia kotiseuduilla.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

| 39. | Tiedotetaan unionista ja sen arvoista, edistetään julkista keskustelua kansalaisten kanssa ja tuodaan esiin vaikutus, joka unionilla on kansalaisten hyvinvointiin. |
| --- | --- |

39.

Tiedotetaan unionista ja sen arvoista, edistetään julkista keskustelua kansalaisten kanssa ja tuodaan esiin vaikutus, joka unionilla on kansalaisten hyvinvointiin.

| 40. | Parannetaan tiedotusta AK:n lisäarvosta Euroopan unionissa ja vahvistetaan komitean suhteita muihin toimielimiin. Syvennetään ja kehitetään toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaa ja kehitetään edelleen jatkotoimia arvioimalla lausuntojen vaikutuksia objektiivisesti mitattavin kriteerein. |
| --- | --- |

40.

Parannetaan tiedotusta AK:n lisäarvosta Euroopan unionissa ja vahvistetaan komitean suhteita muihin toimielimiin. Syvennetään ja kehitetään toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaa ja kehitetään edelleen jatkotoimia arvioimalla lausuntojen vaikutuksia objektiivisesti mitattavin kriteerein.

| 41. | Osallistutaan käynnissä olevaan keskusteluun Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanosta ja pyritään olemaan mukana perussopimusten mahdollisista tulevista tarkistuksista käytävissä institutionaalisissa keskusteluissa. |
| --- | --- |

41.

Osallistutaan käynnissä olevaan keskusteluun Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanosta ja pyritään olemaan mukana perussopimusten mahdollisista tulevista tarkistuksista käytävissä institutionaalisissa keskusteluissa.

AK antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma EU:n toimielimille ja vuosien 2015–2020 EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille.

Bryssel 4. kesäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015

| 7.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 260/6

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Meriympäristön suojelun parantaminen

(2015/C 260/02)

| Esittelijä | Hermann KUHN (DE, PES), Bremenin maapäivien jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Oma-aloitteinen lausunto |

Esittelijä

Hermann KUHN (DE, PES), Bremenin maapäivien jäsen

Viiteasiakirja

Oma-aloitteinen lausunto

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa yhdennetyn meripolitiikan keskeisestä merkityksestä Euroopan unionille. Euroopan merialueet ja rannikot ovat ihmisten hyvinvoinnin ja vaurauden keskeisiä edellytyksiä: ne muodostavat Euroopan kauppareitit, sääntelevät sen ilmastoa, tuottavat ruokaa, energiaa ja muita voimavaroja. Lisäksi rannikot ovat arvostettuja asuin- ja vapaa-ajanviettoalueita. Merten hyvä ympäristötilanne on keskeinen tekijä elämän säilymiselle myös meriympäristön ulkopuolella (1). |
| --- | --- |

1.

muistuttaa yhdennetyn meripolitiikan keskeisestä merkityksestä Euroopan unionille. Euroopan merialueet ja rannikot ovat ihmisten hyvinvoinnin ja vaurauden keskeisiä edellytyksiä: ne muodostavat Euroopan kauppareitit, sääntelevät sen ilmastoa, tuottavat ruokaa, energiaa ja muita voimavaroja. Lisäksi rannikot ovat arvostettuja asuin- ja vapaa-ajanviettoalueita. Merten hyvä ympäristötilanne on keskeinen tekijä elämän säilymiselle myös meriympäristön ulkopuolella (1).

| 2. | on erittäin huolissaan siitä, että Euroopan meret ovat huonossa kunnossa: monien kalakantojen kalastuksessa ylitetään edelleen kestävän enimmäistuoton raja, vaarallisten aineiden ja ravinteiden päästöt ja pitoisuudet ovat korkeita, vieraslajien ja aineettomien päästöjen (melu, valo ja lämpö) määrä ylittää liian usein ekologisesti hyväksyttävät arvot ja ilmastonmuutos rasittaa yhä enemmän merten ja rannikoiden ekosysteemejä. |
| --- | --- |

2.

on erittäin huolissaan siitä, että Euroopan meret ovat huonossa kunnossa: monien kalakantojen kalastuksessa ylitetään edelleen kestävän enimmäistuoton raja, vaarallisten aineiden ja ravinteiden päästöt ja pitoisuudet ovat korkeita, vieraslajien ja aineettomien päästöjen (melu, valo ja lämpö) määrä ylittää liian usein ekologisesti hyväksyttävät arvot ja ilmastonmuutos rasittaa yhä enemmän merten ja rannikoiden ekosysteemejä.

| 3. | on tietoinen siitä, että moninainen taloudellinen toiminta lisää nykyisin meriin kohdistuvaa painetta entisestään ja vaarantaa ajan mittaan niiden perustan, ellei samalla pyritä määrätietoisesti edistämään ”hyvää ympäristön tilaa”. Puutteellinen merten suojelu tulisi joka suhteessa kalliiksi Euroopan yhteiskunnille (2). |
| --- | --- |

3.

on tietoinen siitä, että moninainen taloudellinen toiminta lisää nykyisin meriin kohdistuvaa painetta entisestään ja vaarantaa ajan mittaan niiden perustan, ellei samalla pyritä määrätietoisesti edistämään ”hyvää ympäristön tilaa”. Puutteellinen merten suojelu tulisi joka suhteessa kalliiksi Euroopan yhteiskunnille (2).

| 4. | painottaa, että myös tulevilla sukupolvilla on oikeus nauttia biologisesti monimuotoisista ja dynaamisista merten ekosysteemeistä, jotka ovat turvallisia, puhtaita, terveitä ja tuottavia. |
| --- | --- |

4.

painottaa, että myös tulevilla sukupolvilla on oikeus nauttia biologisesti monimuotoisista ja dynaamisista merten ekosysteemeistä, jotka ovat turvallisia, puhtaita, terveitä ja tuottavia.

| 5. | toistaa siksi myönteisen arvionsa vuonna 2008 annetusta meristrategian puitedirektiivistä, joka muodostaa EU:n yhdennetyn meripolitiikan ympäristöpilarin ja jossa velvoittavaksi tavoitteeksi on asetettu meriympäristön ”hyvän tilan” saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä (3). |
| --- | --- |

5.

toistaa siksi myönteisen arvionsa vuonna 2008 annetusta meristrategian puitedirektiivistä, joka muodostaa EU:n yhdennetyn meripolitiikan ympäristöpilarin ja jossa velvoittavaksi tavoitteeksi on asetettu meriympäristön ”hyvän tilan” saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä (3).

Meristrategiadirektiivin täytäntöönpanossa saavutettu vaihe

| 6. | antaa jäsenvaltioille tunnustusta niistä huomattavista ponnisteluista, joihin ne ovat ryhtyneet tiukan aikataulun puitteissa ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi, erityisesti alustavan arvioinnin, ympäristön hyvän tilan määrittämisen, ympäristötavoitteiden laatimisen sekä seurantaohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

6.

antaa jäsenvaltioille tunnustusta niistä huomattavista ponnisteluista, joihin ne ovat ryhtyneet tiukan aikataulun puitteissa ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi, erityisesti alustavan arvioinnin, ympäristön hyvän tilan määrittämisen, ympäristötavoitteiden laatimisen sekä seurantaohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon osalta.

| 7. | on kuitenkin huolissaan siitä, että komission toteamuksen mukaan jäsenvaltioiden määrittelemät tavoitteet eivät kaiken kaikkiaan ole edelleenkään riittävän kunnianhimoisia, tarkkoja ja yhtenäisiä ja että siksi on vaikea vastata kysymykseen siitä, kuinka kaukana tavoitteen saavuttaminen vielä on (4). |
| --- | --- |

7.

on kuitenkin huolissaan siitä, että komission toteamuksen mukaan jäsenvaltioiden määrittelemät tavoitteet eivät kaiken kaikkiaan ole edelleenkään riittävän kunnianhimoisia, tarkkoja ja yhtenäisiä ja että siksi on vaikea vastata kysymykseen siitä, kuinka kaukana tavoitteen saavuttaminen vielä on (4).

| 8. | pitää tervetulleena komission ja jäsenvaltioiden meristrategian koordinointiryhmässä (Marine Strategy Coordination Group) ajamaa yhteistä täytäntöönpanostrategiaa ja odottaa sen työn tuloksena parempaa yhteistä käsitystä meristrategiadirektiivin täytäntöönpanosta. Komitea pyytää komissiota esittämään piakkoin ympäristön hyvää tilaa koskevien vertailuperusteiden ja menetelmästandardien (2010/477/EU) tarkistuksen. |
| --- | --- |

8.

pitää tervetulleena komission ja jäsenvaltioiden meristrategian koordinointiryhmässä (Marine Strategy Coordination Group) ajamaa yhteistä täytäntöönpanostrategiaa ja odottaa sen työn tuloksena parempaa yhteistä käsitystä meristrategiadirektiivin täytäntöönpanosta. Komitea pyytää komissiota esittämään piakkoin ympäristön hyvää tilaa koskevien vertailuperusteiden ja menetelmästandardien (2010/477/EU) tarkistuksen.

| 9. | muistuttaa siitä, että meristrategiadirektiivin säännösten mukaan jäsenvaltiot laativat parhaillaan (vuoden 2015 loppuun mennessä) toimenpideohjelmat, jotka on toteutettava vuodesta 2016 alkaen. Komitea tukee painokkaasti komission vaatimusta ”vauhdittaa politiikkamuutosta” mertensuojelussa ja on vakuuttunut siitä, että toimenpideohjelmista käytäviä neuvotteluita on hyödynnettävä tässä suhteessa (5). |
| --- | --- |

9.

muistuttaa siitä, että meristrategiadirektiivin säännösten mukaan jäsenvaltiot laativat parhaillaan (vuoden 2015 loppuun mennessä) toimenpideohjelmat, jotka on toteutettava vuodesta 2016 alkaen. Komitea tukee painokkaasti komission vaatimusta ”vauhdittaa politiikkamuutosta” mertensuojelussa ja on vakuuttunut siitä, että toimenpideohjelmista käytäviä neuvotteluita on hyödynnettävä tässä suhteessa (5).

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täytäntöönpanossa jatkossa meristrategiadirektiivissä mainittujen poikkeuslausekkeiden tiukkaa tulkintaa, jotta ympäristön hyvän tilan saavuttamista ei vaaranneta. |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täytäntöönpanossa jatkossa meristrategiadirektiivissä mainittujen poikkeuslausekkeiden tiukkaa tulkintaa, jotta ympäristön hyvän tilan saavuttamista ei vaaranneta.

| 11. | korostaa, että meriympäristön hyvän tilan saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä toisi merkittäviä etuja rannikkoalueiden mutta myös muiden, kaukana rannikosta olevien alueiden taloudelle ja elinolosuhteille, kun taas epäonnistumisesta voi olla myös vakavia taloudellisia seurauksia. Tästäkin syystä kaikki paikallis- ja alueviranomaistahot on otettava mukaan toimenpideohjelmien laatimiseen ja antamaan niihin panoksensa. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että meriympäristön hyvän tilan saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä toisi merkittäviä etuja rannikkoalueiden mutta myös muiden, kaukana rannikosta olevien alueiden taloudelle ja elinolosuhteille, kun taas epäonnistumisesta voi olla myös vakavia taloudellisia seurauksia. Tästäkin syystä kaikki paikallis- ja alueviranomaistahot on otettava mukaan toimenpideohjelmien laatimiseen ja antamaan niihin panoksensa.

Tietämys

| 12. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet suuriin ponnistuksiin merten vesialueita koskevien tietojen tarkastelemiseksi, analysoimiseksi ja arvioimiseksi. Komitea muistuttaa kuitenkin, että tieteen käsityksessä merten tilasta ja ihmisten aiheuttamien pilaantumisvaikutusten altistusreiteistä on edelleen aukkoja (6). |
| --- | --- |

12.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet suuriin ponnistuksiin merten vesialueita koskevien tietojen tarkastelemiseksi, analysoimiseksi ja arvioimiseksi. Komitea muistuttaa kuitenkin, että tieteen käsityksessä merten tilasta ja ihmisten aiheuttamien pilaantumisvaikutusten altistusreiteistä on edelleen aukkoja (6).

| 13. | varoittaa, ettei tiedon puutteellisuus saa olla peruste konkreettisten ja kunnianhimoisten toimenpideohjelmien kehittämättä jättämiselle. |
| --- | --- |

13.

varoittaa, ettei tiedon puutteellisuus saa olla peruste konkreettisten ja kunnianhimoisten toimenpideohjelmien kehittämättä jättämiselle.

| 14. | kannattaa painokkaasti komission ehdotuksia kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteisymmärrystä meriympäristöä koskevien tieteellisten tietojen hankkimisessa, analysoinnissa ja arvioinnissa yhä pidemmälle niin unionin kuin aluetasolla. Tämä koskee erityisesti tiedonvaihdon edistämistä Euroopan ympäristökeskuksen, meriä koskevien alueellisten yleissopimusten ja jäsenvaltioiden välillä sekä tiiviimpiä kytköksiä muun asiaa koskevan EU:n lainsäädännön puitteissa tehtyihin arviointeihin. |
| --- | --- |

14.

kannattaa painokkaasti komission ehdotuksia kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteisymmärrystä meriympäristöä koskevien tieteellisten tietojen hankkimisessa, analysoinnissa ja arvioinnissa yhä pidemmälle niin unionin kuin aluetasolla. Tämä koskee erityisesti tiedonvaihdon edistämistä Euroopan ympäristökeskuksen, meriä koskevien alueellisten yleissopimusten ja jäsenvaltioiden välillä sekä tiiviimpiä kytköksiä muun asiaa koskevan EU:n lainsäädännön puitteissa tehtyihin arviointeihin.

| 15. | kehottaa kaikkia osapuolia hyödyntämään tukikauden 2014–2020 EU-ohjelmien (erityisesti EMKR, Horisontti 2020, Interreg) määrärahoja entistä enemmän meriympäristön tutkimushankkeisiin. |
| --- | --- |

15.

kehottaa kaikkia osapuolia hyödyntämään tukikauden 2014–2020 EU-ohjelmien (erityisesti EMKR, Horisontti 2020, Interreg) määrärahoja entistä enemmän meriympäristön tutkimushankkeisiin.

| 16. | katsoo, että tulevaisuudessa tulisi velvoittaa entistä enemmän – esimerkiksi offshore-toiminnan lupien myöntämisen puitteissa – myös yksityisiä toimijoita keräämään tietoja meren tilasta ja luovuttamaan ne sisällytettäviksi muihin tietokantoihin ja analysoitavaksi merisuojelutarkoituksiin. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että tulevaisuudessa tulisi velvoittaa entistä enemmän – esimerkiksi offshore-toiminnan lupien myöntämisen puitteissa – myös yksityisiä toimijoita keräämään tietoja meren tilasta ja luovuttamaan ne sisällytettäviksi muihin tietokantoihin ja analysoitavaksi merisuojelutarkoituksiin.

Hallintoa koskevat näkökohdat

| 17. | on tietoinen siitä, että meristrategiadirektiivin toimenpideohjelmien kehittäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan ja vastuualueeseen. Komitea katsoo kuitenkin, että merten suojelu onnistuu ainoastaan, mikäli siihen tähtääviin ponnisteluihin osallistuvat yhdessä kaikki hallintotasot, talouselämä ja kansalaisyhteiskunta. Tämän vuoksi komitea kohdistaa kehotuksensa ja odotuksensa kaikkiin osapuoliin. |
| --- | --- |

17.

on tietoinen siitä, että meristrategiadirektiivin toimenpideohjelmien kehittäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan ja vastuualueeseen. Komitea katsoo kuitenkin, että merten suojelu onnistuu ainoastaan, mikäli siihen tähtääviin ponnisteluihin osallistuvat yhdessä kaikki hallintotasot, talouselämä ja kansalaisyhteiskunta. Tämän vuoksi komitea kohdistaa kehotuksensa ja odotuksensa kaikkiin osapuoliin.

| 18. | pitää tervetulleena, että komissio aikoo olla edelleen aktiivinen jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon analysoinnin ja arvioinnin suhteen. Komitea rohkaisee komissiota ottamaan koordinoivan ja kannustavan tukijan roolin kaikkien merten suojelun kannalta oleellisten EU-säännösten – myös tukiohjelmien – yhteen nivomisen ja noudattamisen suhteen. |
| --- | --- |

18.

pitää tervetulleena, että komissio aikoo olla edelleen aktiivinen jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon analysoinnin ja arvioinnin suhteen. Komitea rohkaisee komissiota ottamaan koordinoivan ja kannustavan tukijan roolin kaikkien merten suojelun kannalta oleellisten EU-säännösten – myös tukiohjelmien – yhteen nivomisen ja noudattamisen suhteen.

| 19. | toivoo, että komissio esittää säännöllisin väliajoin meristrategiadirektiivin täytäntöönpanoa käsitteleviä arviointikertomuksia, joissa annetaan esimerkkejä parhaista käytännöistä. Komitea tarjoaa paikallisten ratkaisujen vaihtoa varten käyttöön myös jo olemassa olevan, Euroopan alueiden komitean ja komission ympäristöalan teknisen yhteistyöfoorumin. |
| --- | --- |

19.

toivoo, että komissio esittää säännöllisin väliajoin meristrategiadirektiivin täytäntöönpanoa käsitteleviä arviointikertomuksia, joissa annetaan esimerkkejä parhaista käytännöistä. Komitea tarjoaa paikallisten ratkaisujen vaihtoa varten käyttöön myös jo olemassa olevan, Euroopan alueiden komitean ja komission ympäristöalan teknisen yhteistyöfoorumin.

| 20. | muistuttaa siitä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on paljon kokemusta ja tietoa, koska ne joutuvat kohtaamaan merten tilan seuraukset. Komitea vaatii siksi päästä osallistumaan tiiviisti ja asianmukaisissa yhteyksissä kansallisten toimenpideohjelmien laatimiseen. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa siitä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on paljon kokemusta ja tietoa, koska ne joutuvat kohtaamaan merten tilan seuraukset. Komitea vaatii siksi päästä osallistumaan tiiviisti ja asianmukaisissa yhteyksissä kansallisten toimenpideohjelmien laatimiseen.

| 21. | katsoo, että hyvän hallintotavan sääntöjen mukaisesti toimenpideohjelmien kehittämisessä on otettava huomioon osallistumisen, yhteistyön, avoimuuden, osallisuuden ja toimintapolitiikan yhtenäisyyden periaatteet. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että hyvän hallintotavan sääntöjen mukaisesti toimenpideohjelmien kehittämisessä on otettava huomioon osallistumisen, yhteistyön, avoimuuden, osallisuuden ja toimintapolitiikan yhtenäisyyden periaatteet.

| 22. | odottaa, että jäsenvaltiot kääntyvät unionin puoleen, kun esiintyvien ongelmien ratkaisut kuuluvat unionin toimivaltaan, ja että unioni tekee vuorostaan ratkaisualoitteita. |
| --- | --- |

22.

odottaa, että jäsenvaltiot kääntyvät unionin puoleen, kun esiintyvien ongelmien ratkaisut kuuluvat unionin toimivaltaan, ja että unioni tekee vuorostaan ratkaisualoitteita.

| 23. | panee huolestuneena merkille komission toteamuksen, jonka mukaan merialueiden sisäinen yhteistyö on ollut liian vähäistä. Komitea on vakuuttunut siitä, että merialueiden yhteisellä alueellisella toimenpidesuunnittelulla on ratkaiseva merkitys kaikkien tahojen onnistumisen kannalta. Vedessä ei ole rajoja (7). |
| --- | --- |

23.

panee huolestuneena merkille komission toteamuksen, jonka mukaan merialueiden sisäinen yhteistyö on ollut liian vähäistä. Komitea on vakuuttunut siitä, että merialueiden yhteisellä alueellisella toimenpidesuunnittelulla on ratkaiseva merkitys kaikkien tahojen onnistumisen kannalta. Vedessä ei ole rajoja (7).

| 24. | arvostaa meriä koskevien alueellisten yleissopimusten suurta panosta meriensuojelussa. Komitea katsoo, että nämä sopimukset tarjoavat myös asianmukaisen foorumin jäsenvaltioiden alueellisesti yhteen sovitettujen toimenpiteiden laatimiseksi, ja edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten ottamista mukaan tähän työhön. Myös EAYY:n kautta voidaan osallistua alueelliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

24.

arvostaa meriä koskevien alueellisten yleissopimusten suurta panosta meriensuojelussa. Komitea katsoo, että nämä sopimukset tarjoavat myös asianmukaisen foorumin jäsenvaltioiden alueellisesti yhteen sovitettujen toimenpiteiden laatimiseksi, ja edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten ottamista mukaan tähän työhön. Myös EAYY:n kautta voidaan osallistua alueelliseen yhteistyöhön.

| 25. | ehdottaa, että tässä yhteydessä hyödynnettäisiin myös uusia rajat ylittävän merten aluesuunnittelun menettelyjä, jotta kasvaneet hyödyntämispaineet voitaisiin mukauttaa merten suojelun tavoitteisiin. Tässä yhteydessä tulisi pohtia myös menettelyä, joka koskisi pakollisia korvaavia toimenpiteitä merellä (8). |
| --- | --- |

25.

ehdottaa, että tässä yhteydessä hyödynnettäisiin myös uusia rajat ylittävän merten aluesuunnittelun menettelyjä, jotta kasvaneet hyödyntämispaineet voitaisiin mukauttaa merten suojelun tavoitteisiin. Tässä yhteydessä tulisi pohtia myös menettelyä, joka koskisi pakollisia korvaavia toimenpiteitä merellä (8).

| 26. | toteaa, että meristrategiadirektiivin täytäntöönpano parantaa myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden edellytyksiä täyttää kansainvälisiin sopimuksiin perustuvat velvoitteensa. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että meristrategiadirektiivin täytäntöönpano parantaa myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden edellytyksiä täyttää kansainvälisiin sopimuksiin perustuvat velvoitteensa.

| 27. | kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia siitä, miten meristrategiadirektiivin tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää niillä Välimeren ja Mustanmeren alueilla sekä jäsenvaltioiden merentakaisten maiden ja alueiden vesialueilla, jotka eivät kuulu suoraan direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia siitä, miten meristrategiadirektiivin tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää niillä Välimeren ja Mustanmeren alueilla sekä jäsenvaltioiden merentakaisten maiden ja alueiden vesialueilla, jotka eivät kuulu suoraan direktiivin soveltamisalaan.

| 28. | katsoo, että unionin makroaluestrategiat ja merialuestrategiat tarjoavat hyvät puitteet merten suojelun sisällyttämiseksi kattavampaan alueelliseen yhteistyöhön (9). |
| --- | --- |

28.

katsoo, että unionin makroaluestrategiat ja merialuestrategiat tarjoavat hyvät puitteet merten suojelun sisällyttämiseksi kattavampaan alueelliseen yhteistyöhön (9).

Yleisiä vaatimuksia toimenpideohjelmille

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan toimenpideohjelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa huomioon ekosysteemilähtöisen lähestymistavan periaatteet sekä ennalta varautumisen periaatteen ja saastuttaja maksaa -periaatteen. |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan toimenpideohjelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa huomioon ekosysteemilähtöisen lähestymistavan periaatteet sekä ennalta varautumisen periaatteen ja saastuttaja maksaa -periaatteen.

| 30. | muistuttaa siitä, että monenlaisilla EU:n säännöksillä ja politiikoilla pyritään välittömästi tai välillisesti suojelemaan meriympäristöä. Erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, vesipuitedirektiivin, luonto- ja lintudirektiivien (Natura 2000) sekä luonnon monimuotoisuutta koskevan strategian ja ilmastopolitiikan säännösten on siksi oltava yhdenmukaisia jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa siitä, että monenlaisilla EU:n säännöksillä ja politiikoilla pyritään välittömästi tai välillisesti suojelemaan meriympäristöä. Erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, vesipuitedirektiivin, luonto- ja lintudirektiivien (Natura 2000) sekä luonnon monimuotoisuutta koskevan strategian ja ilmastopolitiikan säännösten on siksi oltava yhdenmukaisia jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien kanssa.

| 31. | ehdottaa seuraavassa esitettyjen toimenpiteiden päättäväistä toteuttamista. Tässä on otettava huomioon eri merialueiden erilaiset lähtökohdat ja erityiset olosuhteet sekä varmistettava toimenpiteiden suhteellisuus, kustannustehokkuus ja toteuttamiskelpoisuus. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa seuraavassa esitettyjen toimenpiteiden päättäväistä toteuttamista. Tässä on otettava huomioon eri merialueiden erilaiset lähtökohdat ja erityiset olosuhteet sekä varmistettava toimenpiteiden suhteellisuus, kustannustehokkuus ja toteuttamiskelpoisuus.

Toimenpiteet luonnon monimuotoisuuden, ravintoverkkojen ja merenpohjan suojelemiseksi (jaottelu perustuu meristrategiadirektiivin kuvaajiin, tässä kuvaajat 1, 4 ja 6)

| 32. | korostaa kansainvälisillä, eurooppalaisilla ja kansallisilla sopimuksilla luotujen merisuojelualueiden merkitystä merten biologisen monimuotoisuuden suojelun ja säilyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

32.

korostaa kansainvälisillä, eurooppalaisilla ja kansallisilla sopimuksilla luotujen merisuojelualueiden merkitystä merten biologisen monimuotoisuuden suojelun ja säilyttämisen kannalta.

| 33. | on vakuuttunut siitä, että merten suojelualueiden perustamisen jälkeen on luotava selkeät suojelu- ja hallinnointijärjestelmät, joilla varmistetaan suojelualueiden suojaaminen ja säilyminen sekä taloudellinen tuotto. Komitea pitää tarpeellisena asettaa merten suojelualueilla käyttörajoituksia kalastuksen ja kaivostoiminnan suhteen (mm. pyyntikieltovyöhykkeet), jotta merten suojelualueiden suojelutulosta ei vaaranneta vaan sitä parannetaan. Komitea katsoo, että mahdollisista käyttörajoituksista on päätettävä asianomaisten alojen kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella. |
| --- | --- |

33.

on vakuuttunut siitä, että merten suojelualueiden perustamisen jälkeen on luotava selkeät suojelu- ja hallinnointijärjestelmät, joilla varmistetaan suojelualueiden suojaaminen ja säilyminen sekä taloudellinen tuotto. Komitea pitää tarpeellisena asettaa merten suojelualueilla käyttörajoituksia kalastuksen ja kaivostoiminnan suhteen (mm. pyyntikieltovyöhykkeet), jotta merten suojelualueiden suojelutulosta ei vaaranneta vaan sitä parannetaan. Komitea katsoo, että mahdollisista käyttörajoituksista on päätettävä asianomaisten alojen kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella.

| 34. | pitää tarpeellisena tarkastaa, muodostavatko olemassa olevat merten suojelualueet yhdenmukaisen ja edustavan verkoston, joka kattaa asianmukaisesti merten ekosysteemien moninaisuuden. Komitea on vakuuttunut siitä, että tällaisten alueiden perustaminen ja hallinnoiminen aluekohtaisesti yli rajojen on edullisempaa ja ekologisesti tuottavampaa kuin yksipuoliset kansalliset toimet. |
| --- | --- |

34.

pitää tarpeellisena tarkastaa, muodostavatko olemassa olevat merten suojelualueet yhdenmukaisen ja edustavan verkoston, joka kattaa asianmukaisesti merten ekosysteemien moninaisuuden. Komitea on vakuuttunut siitä, että tällaisten alueiden perustaminen ja hallinnoiminen aluekohtaisesti yli rajojen on edullisempaa ja ekologisesti tuottavampaa kuin yksipuoliset kansalliset toimet.

| 35. | vaatii uusien merisuojelualueiden perustamista sinne, missä se on tarpeen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi (10). |
| --- | --- |

35.

vaatii uusien merisuojelualueiden perustamista sinne, missä se on tarpeen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi (10).

| 36. | pitää lisäksi tarpeellisena tutkia entistä enemmän merellisen toiminnan (kalastus, mutta myös putkistojen ja kaapeleiden jne. asentaminen) vaikutuksia merenpohjaan, jotta sen perusteella voitaisiin kehittää standardeja ja sääntöjä. |
| --- | --- |

36.

pitää lisäksi tarpeellisena tutkia entistä enemmän merellisen toiminnan (kalastus, mutta myös putkistojen ja kaapeleiden jne. asentaminen) vaikutuksia merenpohjaan, jotta sen perusteella voitaisiin kehittää standardeja ja sääntöjä.

Tulokaslajien vastaiset toimenpiteet (kuvaaja 2)

| 37. | muistuttaa ympäristöön ja talouteen kohdistuvista vaaroista, joita vieraslajien leviäminen aiheuttaa eurooppalaisissa merissä. Komitea pitää siksi lähtökohtaisesti tervetulleena haitallisia vieraslajeja koskevaa asetusta ja odottaa, että erityisesti näiden vieraslajien käyttämien, ihmisen aiheuttamien tuloreittien seurannasta ja mahdollisesti sulkemisesta kertyy myönteinen panos ympäristön hyvän tilan saavuttamiseen. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa ympäristöön ja talouteen kohdistuvista vaaroista, joita vieraslajien leviäminen aiheuttaa eurooppalaisissa merissä. Komitea pitää siksi lähtökohtaisesti tervetulleena haitallisia vieraslajeja koskevaa asetusta ja odottaa, että erityisesti näiden vieraslajien käyttämien, ihmisen aiheuttamien tuloreittien seurannasta ja mahdollisesti sulkemisesta kertyy myönteinen panos ympäristön hyvän tilan saavuttamiseen.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan haitallisia ja vieraslajeja koskevia kansallisia inventaarioluetteloita, jotka ne sovittavat alueellisesti yhteen, ja tekemään tämän perusteella rajat ylittävää yhteistyötä kyseisten lajien torjumisessa. |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan haitallisia ja vieraslajeja koskevia kansallisia inventaarioluetteloita, jotka ne sovittavat alueellisesti yhteen, ja tekemään tämän perusteella rajat ylittävää yhteistyötä kyseisten lajien torjumisessa.

| 39. | katsoo, että EU:n tulisi ratifioida ja panna täytäntöön painolastivettä koskeva IMOn sopimus. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että EU:n tulisi ratifioida ja panna täytäntöön painolastivettä koskeva IMOn sopimus.

| 40. | vaatii, että avoimissa vesiviljelyjärjestelmissä kasvatetaan vain alueen luontaisia lajeja. |
| --- | --- |

40.

vaatii, että avoimissa vesiviljelyjärjestelmissä kasvatetaan vain alueen luontaisia lajeja.

Kaupallisesti hyödynnettävien lajien suojelutoimenpiteet (kuvaaja 3)

| 41. | muistuttaa siitä, että kalastuksella on monilla EU:n rannikkoalueilla edelleen suuri taloudellinen ja kulttuurinen merkitys. Komitea on tietoinen EU:n kalastuselinkeinon moninaisuudesta ja korostaa, että yhteisessä kalastuspolitiikassa on sovitettava yhteen erilaiset taloudelliset tarpeet meriympäristön ekologisten vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

41.

muistuttaa siitä, että kalastuksella on monilla EU:n rannikkoalueilla edelleen suuri taloudellinen ja kulttuurinen merkitys. Komitea on tietoinen EU:n kalastuselinkeinon moninaisuudesta ja korostaa, että yhteisessä kalastuspolitiikassa on sovitettava yhteen erilaiset taloudelliset tarpeet meriympäristön ekologisten vaatimusten kanssa.

| 42. | on siksi pitänyt tervetulleena yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta ja odottaa nyt, että siinä uudelleen määritellyt tavoitteet, erityisesti käyttörajoitukset, asetetaan siten, että kalastuksellisesti hyödynnettyjen lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton ylittävälle tasolle tai säilytetään siellä. Lisäksi on pantava täytäntöön purkamisvelvoitteet ja niiden noudattamista on valvottava tehokkaasti (11). |
| --- | --- |

42.

on siksi pitänyt tervetulleena yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta ja odottaa nyt, että siinä uudelleen määritellyt tavoitteet, erityisesti käyttörajoitukset, asetetaan siten, että kalastuksellisesti hyödynnettyjen lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton ylittävälle tasolle tai säilytetään siellä. Lisäksi on pantava täytäntöön purkamisvelvoitteet ja niiden noudattamista on valvottava tehokkaasti (11).

| 43. | vaatii, että EMKR:n tukirahoja käytetään tavalla, joka ei ole ristiriidassa meristrategiadirektiivin kanssa. Komitea kannattaa mm. uusien valikoivien pyyntimenetelmien käytön tukemista sivusaaliiden (myös lintujen) kuolleisuuden vähentämiseksi ja merenpohjan elinympäristöjen säästämiseksi. |
| --- | --- |

43.

vaatii, että EMKR:n tukirahoja käytetään tavalla, joka ei ole ristiriidassa meristrategiadirektiivin kanssa. Komitea kannattaa mm. uusien valikoivien pyyntimenetelmien käytön tukemista sivusaaliiden (myös lintujen) kuolleisuuden vähentämiseksi ja merenpohjan elinympäristöjen säästämiseksi.

Rehevöitymisen vastaiset toimenpiteet (kuvaaja 5)

| 44. | muistuttaa siitä, että liiallisten ravinteiden kertyminen eurooppalaisten merivesistöjen eri alueilla on vakava ympäristöongelma. |
| --- | --- |

44.

muistuttaa siitä, että liiallisten ravinteiden kertyminen eurooppalaisten merivesistöjen eri alueilla on vakava ympäristöongelma.

| 45. | pitää tarpeellisena vähentää huomattavasti lannoitepäästöjä nitraattidirektiivin ja sen täytäntöönpanon piakkoin toteutettavan tarkistamisen yhteydessä. Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tulisi tukea vaihtoehtoisten ja vähemmän haitallisten lannoitusmenetelmien käyttöä. |
| --- | --- |

45.

pitää tarpeellisena vähentää huomattavasti lannoitepäästöjä nitraattidirektiivin ja sen täytäntöönpanon piakkoin toteutettavan tarkistamisen yhteydessä. Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tulisi tukea vaihtoehtoisten ja vähemmän haitallisten lannoitusmenetelmien käyttöä.

| 46. | katsoo, että luonnonmukaisen maataloustuotannon tukea tulisi laajentaa huomattavasti, jotta sen osuus maataloudesta nousisi vuonna 2020 yli 10 prosentin. |
| --- | --- |

46.

katsoo, että luonnonmukaisen maataloustuotannon tukea tulisi laajentaa huomattavasti, jotta sen osuus maataloudesta nousisi vuonna 2020 yli 10 prosentin.

| 47. | vaatii pakollista viljely- ja lannoituskieltoa vesistöjen läheisyydessä, jotta ravinteiden joutumista niihin ja viime kädessä meriympäristöön voidaan vähentää merkittävästi. |
| --- | --- |

47.

vaatii pakollista viljely- ja lannoituskieltoa vesistöjen läheisyydessä, jotta ravinteiden joutumista niihin ja viime kädessä meriympäristöön voidaan vähentää merkittävästi.

| 48. | vaatii, että ehdoksi avointen vesiviljelyjärjestelmien sallimiseen eurooppalaisissa merivesistöissä asetetaan, että niiden aiheuttamat ravinnepäästöt eivät vaaranna ympäristön hyvän tilan tavoitteen saavuttamista (12). |
| --- | --- |

48.

vaatii, että ehdoksi avointen vesiviljelyjärjestelmien sallimiseen eurooppalaisissa merivesistöissä asetetaan, että niiden aiheuttamat ravinnepäästöt eivät vaaranna ympäristön hyvän tilan tavoitteen saavuttamista (12).

| 49. | katsoo, että SECA-sopimukset (Sulphur Emission Control Area) on pikaisesti laajennettava koskemaan kaikkia EU:n merialueita. Komitea odottaa, että komissio ja jäsenvaltiot jatkavat määrätietoisesti pyrkimyksiään myös NECA-alueiden (NOx Emission Control Area) perustamiseksi. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että SECA-sopimukset (Sulphur Emission Control Area) on pikaisesti laajennettava koskemaan kaikkia EU:n merialueita. Komitea odottaa, että komissio ja jäsenvaltiot jatkavat määrätietoisesti pyrkimyksiään myös NECA-alueiden (NOx Emission Control Area) perustamiseksi.

Toimenpiteet epäpuhtauksien pitoisuuksien vähentämiseksi (kuvaajat 8 ja 9)

| 50. | muistuttaa siitä, että erilaisten vaarallisten aineiden päästöt vahingoittavat ja uhkaavat yksinään ja yhdessä merten elämää ja saavuttavat ravintoketjun kautta myös ihmiset. Komitea pitää siksi välttämättömänä vaarallisten aineiden nollapäästöjen tavoitteen saavuttamista vuoteen 2020 mennessä ja jo tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

50.

muistuttaa siitä, että erilaisten vaarallisten aineiden päästöt vahingoittavat ja uhkaavat yksinään ja yhdessä merten elämää ja saavuttavat ravintoketjun kautta myös ihmiset. Komitea pitää siksi välttämättömänä vaarallisten aineiden nollapäästöjen tavoitteen saavuttamista vuoteen 2020 mennessä ja jo tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa.

| 51. | kiinnittää huomiota siihen, että säiliöiden huuhdonnan yhteydessä mereen päästettävä parafiini saastuttaa rannikoita yhä enemmän, minkä vuoksi tällainen toiminta merellä on kiellettävä. |
| --- | --- |

51.

kiinnittää huomiota siihen, että säiliöiden huuhdonnan yhteydessä mereen päästettävä parafiini saastuttaa rannikoita yhä enemmän, minkä vuoksi tällainen toiminta merellä on kiellettävä.

| 52. | kannattaa (merenkulusta, öljyntuotannosta, teollisuudesta peräisin olevien) öljypitoisten jätevesien raja-arvojen tarkistamista. |
| --- | --- |

52.

kannattaa (merenkulusta, öljyntuotannosta, teollisuudesta peräisin olevien) öljypitoisten jätevesien raja-arvojen tarkistamista.

| 53. | toistaa kehotuksensa laatia eurooppalainen toimintasuunnitelma ammusten ja räjähteiden raivaamiseksi (lähinnä keräämiseksi ja tuhoamiseksi) merenpohjasta, sillä ne aiheuttavat yhä enemmän vaaraa merenkululle, avomerellä tapahtuvalle toiminnalle ja matkailulle. |
| --- | --- |

53.

toistaa kehotuksensa laatia eurooppalainen toimintasuunnitelma ammusten ja räjähteiden raivaamiseksi (lähinnä keräämiseksi ja tuhoamiseksi) merenpohjasta, sillä ne aiheuttavat yhä enemmän vaaraa merenkululle, avomerellä tapahtuvalle toiminnalle ja matkailulle.

| 54. | vahvistaa kantansa, jonka mukaan merten saastuttamista on vähennettävä sen lähteillä (tuotannossa ja kulutuksessa). Komitea katsoo kuitenkin myös, että on edistettävä vedenpuhdistuslaitosten ”neljännen puhdistusvaiheen” kaltaisia toimenpiteitä, joilla pystytään vähentämään jätevesien mikrosaasteita. Samalla on lopetettava jätevesilietteen levittäminen maatalousmaalle. |
| --- | --- |

54.

vahvistaa kantansa, jonka mukaan merten saastuttamista on vähennettävä sen lähteillä (tuotannossa ja kulutuksessa). Komitea katsoo kuitenkin myös, että on edistettävä vedenpuhdistuslaitosten ”neljännen puhdistusvaiheen” kaltaisia toimenpiteitä, joilla pystytään vähentämään jätevesien mikrosaasteita. Samalla on lopetettava jätevesilietteen levittäminen maatalousmaalle.

| 55. | toteaa, että Euroopan vesillä liikennöi edelleen vaarallisia yksirunkoisia säiliöaluksia, ja vaatii tehokkaita valvontatoimia ja entistä tiukempia säännöksiä tällaisten riskien poistamiseksi. |
| --- | --- |

55.

toteaa, että Euroopan vesillä liikennöi edelleen vaarallisia yksirunkoisia säiliöaluksia, ja vaatii tehokkaita valvontatoimia ja entistä tiukempia säännöksiä tällaisten riskien poistamiseksi.

| 56. | on vakuuttunut tarpeesta laatia hätäsatamajärjestelmiä erityisesti vaarallista lastia kuljettavien merihätään joutuvien alusten turvaamiseksi. Lisäksi olisi varattava riittävät avustusvoimavarat onnettomuuksien estämiseksi haaksirikkotilanteissa, myös kooltaan kasvavien merituulipuistojen läheisyydessä. Tässä yhteydessä oleellista on aluekohtainen, rajat ylittävä koordinointi. |
| --- | --- |

56.

on vakuuttunut tarpeesta laatia hätäsatamajärjestelmiä erityisesti vaarallista lastia kuljettavien merihätään joutuvien alusten turvaamiseksi. Lisäksi olisi varattava riittävät avustusvoimavarat onnettomuuksien estämiseksi haaksirikkotilanteissa, myös kooltaan kasvavien merituulipuistojen läheisyydessä. Tässä yhteydessä oleellista on aluekohtainen, rajat ylittävä koordinointi.

Toimenpiteet merten roskaantumisen vähentämiseksi (kuvaaja 10)

| 57. | kannattaa jätteen loppukäsittelyn – lähtökohtaisesti myös jätteen polttamisen – yleistä kieltämistä merellä, koska sitä ei pystytä valvomaan. Jätehuollon kustannukset maalla tulisi sisällyttää mahdollisimman kiinteämääräisesti satamamaksuihin. |
| --- | --- |

57.

kannattaa jätteen loppukäsittelyn – lähtökohtaisesti myös jätteen polttamisen – yleistä kieltämistä merellä, koska sitä ei pystytä valvomaan. Jätehuollon kustannukset maalla tulisi sisällyttää mahdollisimman kiinteämääräisesti satamamaksuihin.

| 58. | esittää, että kalastajien harjoittamaa ”roskien kalastamista” tuettaisiin erityisesti tarjoamalla ilmainen jätehuolto satamissa ja satamamaksuja porrastamalla. |
| --- | --- |

58.

esittää, että kalastajien harjoittamaa ”roskien kalastamista” tuettaisiin erityisesti tarjoamalla ilmainen jätehuolto satamissa ja satamamaksuja porrastamalla.

| 59. | Komitea vaatii toimien lisäämistä muovijätteen syntymisen välttämiseksi ja muovin kierrättämiseksi ja odottaa, että jäsenvaltiot panevat määrätietoisesti täytäntöön etenkin uudet säännökset muovisten kantokassien käytön rajoittamiseksi ja jopa niiden kieltämiseksi (13). |
| --- | --- |

59.

Komitea vaatii toimien lisäämistä muovijätteen syntymisen välttämiseksi ja muovin kierrättämiseksi ja odottaa, että jäsenvaltiot panevat määrätietoisesti täytäntöön etenkin uudet säännökset muovisten kantokassien käytön rajoittamiseksi ja jopa niiden kieltämiseksi (13).

| 60. | kannattaa ”rantojen puhdistuspäivien” kaltaisia tapahtumia erityisesti Euroopan rannikoilla ja rannoilla, sillä ne tuovat välitöntä hyötyä ja voivat lisäksi auttaa valveuttamisessa ja ympäristökasvatuksessa. |
| --- | --- |

60.

kannattaa ”rantojen puhdistuspäivien” kaltaisia tapahtumia erityisesti Euroopan rannikoilla ja rannoilla, sillä ne tuovat välitöntä hyötyä ja voivat lisäksi auttaa valveuttamisessa ja ympäristökasvatuksessa.

| 61. | on tietoinen muovisten mikrohiukkasten merten eliöstölle aiheuttamista vakavista seurauksista. Komitea vaatii siksi ensimmäisenä askeleena EU:n laajuista kieltoa muovisten mikrohiukkasten käytölle kosmetiikassa ja puhdistusaineissa. |
| --- | --- |

61.

on tietoinen muovisten mikrohiukkasten merten eliöstölle aiheuttamista vakavista seurauksista. Komitea vaatii siksi ensimmäisenä askeleena EU:n laajuista kieltoa muovisten mikrohiukkasten käytölle kosmetiikassa ja puhdistusaineissa.

Toimenpiteet energian mereen johtamisen vähentämiseksi (kuvaaja 11)

| 62. | muistuttaa siitä, että energian (melu, valo, lämpö, säteily) johtamisella mereen on selkeitä ympäristövaikutuksia, joiden seurauksia on välttämättä tutkittava paremmin. |
| --- | --- |

62.

muistuttaa siitä, että energian (melu, valo, lämpö, säteily) johtamisella mereen on selkeitä ympäristövaikutuksia, joiden seurauksia on välttämättä tutkittava paremmin.

| 63. | katsoo, että melukartoitusta koskevien kansainvälisten kriteerien ja standardien määrittelyn jälkeen tulisi suorittaa melutasojen inventointi Euroopan unionin merivesistöissä. Tavoitteena on oltava säännösten ja raja-arvojen kehittäminen melun vähentämiseksi meriympäristössä. |
| --- | --- |

63.

katsoo, että melukartoitusta koskevien kansainvälisten kriteerien ja standardien määrittelyn jälkeen tulisi suorittaa melutasojen inventointi Euroopan unionin merivesistöissä. Tavoitteena on oltava säännösten ja raja-arvojen kehittäminen melun vähentämiseksi meriympäristössä.

| 64. | vaatii, että suojelualueilla (myös suojakaistaleilla) kielletään jo nyt erityisen voimakasääniset hyödyntämistoimet, jotka todistetusti vaikuttavat kielteisesti yksittäisiin lajeihin. |
| --- | --- |

64.

vaatii, että suojelualueilla (myös suojakaistaleilla) kielletään jo nyt erityisen voimakasääniset hyödyntämistoimet, jotka todistetusti vaikuttavat kielteisesti yksittäisiin lajeihin.

| 65. | kannattaa vaihtoehtoisten menetelmien suosimista seismisissä tutkimuksissa ja merituulipuistoja perustettaessa. |
| --- | --- |

65.

kannattaa vaihtoehtoisten menetelmien suosimista seismisissä tutkimuksissa ja merituulipuistoja perustettaessa.

Päätelmät

| 66. | korostaa, että tiedottaminen ja kansalaisten kanssa käytävä vuoropuhelu ovat ratkaisevia seikkoja merten suojelun onnistumisen kannalta. Komitea kehottaa siksi jäsenvaltioita varaamaan toimenpideohjelmia laadittaessa riittävästi aikaa ja resursseja julkiseen keskusteluun ja tarjoaa tähän paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä. |
| --- | --- |

66.

korostaa, että tiedottaminen ja kansalaisten kanssa käytävä vuoropuhelu ovat ratkaisevia seikkoja merten suojelun onnistumisen kannalta. Komitea kehottaa siksi jäsenvaltioita varaamaan toimenpideohjelmia laadittaessa riittävästi aikaa ja resursseja julkiseen keskusteluun ja tarjoaa tähän paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä.

| 67. | kannattaa edelleen ”Euroopan meripäivän” järjestämistä ja odottaa, että tämän tapahtuman myötä edistetään tulevina vuosina meristrategiadirektiivin menestyksekästä täytäntöönpanoa tarjoamalla foorumi tieteelliselle ja poliittiselle vuoropuhelulle myös paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

67.

kannattaa edelleen ”Euroopan meripäivän” järjestämistä ja odottaa, että tämän tapahtuman myötä edistetään tulevina vuosina meristrategiadirektiivin menestyksekästä täytäntöönpanoa tarjoamalla foorumi tieteelliselle ja poliittiselle vuoropuhelulle myös paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

Bryssel 3. kesäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 5

2

(3)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 5, EUVL C 172, 5.7.2008, s. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Katso alaviite 4.

5

(6)  EUVL C 62, 2.3.2013, s. 44.

6

(7)  EUVL C 104, 2.4.2011, s. 47.

7

(8)  EUVL C 415, 20.11.2014, s. 9.

8

(9)  EUVL C 391, 18.12.2012, s. 1.

9

(10)  EUVL C 172, 5.7.2008, s. 34.

10

(11)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

11

(12)  EUVL C 391, 18.12.2012, s. 84.

12

(13)  EUVL C 356, 5.12.2013, s. 30, EUVAL C 280, 27.9.2013, s. 44.

13

---

| 7.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 260/12

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin

(2015/C 260/03)

| Esittelijä | J. F. M. (Hans) JANSSEN (NL, EPP), Oisterwijkin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin
  COM(2014) 335 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen
  COM (2015) 44 final |

Esittelijä

J. F. M. (Hans) JANSSEN (NL, EPP), Oisterwijkin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin

COM(2014) 335 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen

COM (2015) 44 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Alustavat huomiot

| 1. | Käsillä oleva lausunto koskee Euroopan komission tiedonantoa ”Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin” (1), joka käsittelee Euroopan unionin osallistumista Yhdistyneiden kansakuntien käynnistämään prosessiin, jossa on tarkoitus määritellä vuoden 2015 jälkeisen ajan uudet muutostavoitteet. Lausunnossa tarkastellaan myös komission tiedonantoa ”Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen” (COM(2015) 44 final), joka koskee kyseisten muutostavoitteiden täytäntöönpanomekanismeja. Tässä tiedonannossa itse asiassa hahmotellaan ensiksi mainitun tiedonannon tekstijaksossa 5 mainittua järjestelmää. |
| --- | --- |

1.

Käsillä oleva lausunto koskee Euroopan komission tiedonantoa ”Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin” (1), joka käsittelee Euroopan unionin osallistumista Yhdistyneiden kansakuntien käynnistämään prosessiin, jossa on tarkoitus määritellä vuoden 2015 jälkeisen ajan uudet muutostavoitteet. Lausunnossa tarkastellaan myös komission tiedonantoa ”Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen” (COM(2015) 44 final), joka koskee kyseisten muutostavoitteiden täytäntöönpanomekanismeja. Tässä tiedonannossa itse asiassa hahmotellaan ensiksi mainitun tiedonannon tekstijaksossa 5 mainittua järjestelmää.

Yleistä

| 2. | on tyytyväinen komission sitoumukseen osallistua aktiivisesti ja rakentavasti uusien, kunnianhimoisten ja välttämättömien muutostavoitteiden laatimiseen vuoden 2015 jälkeiselle ajalle. Tällainen asialista luo pohjan, jolta ponnistaen voidaan vastata erilaisiin perusluonteisiin, toisiinsa liittyviin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen komission sitoumukseen osallistua aktiivisesti ja rakentavasti uusien, kunnianhimoisten ja välttämättömien muutostavoitteiden laatimiseen vuoden 2015 jälkeiselle ajalle. Tällainen asialista luo pohjan, jolta ponnistaen voidaan vastata erilaisiin perusluonteisiin, toisiinsa liittyviin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin.

| 3. | on niin ikään ilahtunut EU:n ja sen jäsenvaltioiden tahdosta työskennellä yhdessä kaikkien osapuolten ja sidosryhmien kanssa yhteisymmärryksen saavuttamiseksi muutostavoitteista. AK kannattaa lähestymistapaa, jossa tämän nähdään olevan ainutlaatuinen tilaisuus uudistaa ja tiivistää kansainvälisen yhteisön tekemää yhteistyötä, kuten maailmanlaajuista kumppanuutta käsittelevässä tiedonannossa kaavaillaan. |
| --- | --- |

3.

on niin ikään ilahtunut EU:n ja sen jäsenvaltioiden tahdosta työskennellä yhdessä kaikkien osapuolten ja sidosryhmien kanssa yhteisymmärryksen saavuttamiseksi muutostavoitteista. AK kannattaa lähestymistapaa, jossa tämän nähdään olevan ainutlaatuinen tilaisuus uudistaa ja tiivistää kansainvälisen yhteisön tekemää yhteistyötä, kuten maailmanlaajuista kumppanuutta käsittelevässä tiedonannossa kaavaillaan.

| 4. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asialistan on perustuttava oikeuksiin ja että hyvä hallintotapa, demokratia ja oikeusvaltio liittyvät siihen erottamattomasti. Tämä sopii hyvin yhteen komission aiemman tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” ja AK:n siitä antaman lausunnon (2) kanssa. |
| --- | --- |

4.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asialistan on perustuttava oikeuksiin ja että hyvä hallintotapa, demokratia ja oikeusvaltio liittyvät siihen erottamattomasti. Tämä sopii hyvin yhteen komission aiemman tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” ja AK:n siitä antaman lausunnon (2) kanssa.

| 5. | kannattaa yleismaailmallisuuden periaatteen soveltamista esitettyihin painopisteisiin ja tavoitteisiin, mutta maakohtaiset olosuhteet, mahdollisuudet ja kehitystaso on otettava huomioon ja lisäksi on tunnustettava, että haasteisiin pystytään vastaamaan vain, jos kaikki osapuolet toimivat sitoutuneesti. Tämä asettaa siis myös Euroopan unionin jäsenvaltioille vaatimuksia, jotka liittyvät valtioiden sisäisiin toimiin ja niiden keskinäiseen yhteistyöhön sekä niiden osallistumiseen kansainväliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

5.

kannattaa yleismaailmallisuuden periaatteen soveltamista esitettyihin painopisteisiin ja tavoitteisiin, mutta maakohtaiset olosuhteet, mahdollisuudet ja kehitystaso on otettava huomioon ja lisäksi on tunnustettava, että haasteisiin pystytään vastaamaan vain, jos kaikki osapuolet toimivat sitoutuneesti. Tämä asettaa siis myös Euroopan unionin jäsenvaltioille vaatimuksia, jotka liittyvät valtioiden sisäisiin toimiin ja niiden keskinäiseen yhteistyöhön sekä niiden osallistumiseen kansainväliseen yhteistyöhön.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että asialistan laadintaprosessissa on tähän mennessä kuultu asianmukaisesti mm. paikallis- ja alueviranomaisia, ja korostaa, että kuulemismenettelyä olisi jatkettava rakenteellisen yhteistyön muodossa paitsi valmistauduttaessa syyskuussa 2015 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen yhteydessä pidettävään huippukokoukseen myös sen jälkeen muutostavoitteiden toteuttamisen ja seurannan yhteydessä. |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että asialistan laadintaprosessissa on tähän mennessä kuultu asianmukaisesti mm. paikallis- ja alueviranomaisia, ja korostaa, että kuulemismenettelyä olisi jatkettava rakenteellisen yhteistyön muodossa paitsi valmistauduttaessa syyskuussa 2015 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen yhteydessä pidettävään huippukokoukseen myös sen jälkeen muutostavoitteiden toteuttamisen ja seurannan yhteydessä.

Painopisteet

| 7. | pitää kaikkia Euroopan komission tiedonannossa esitettyjä temaattisia painopisteitä tärkeinä ja toteaa, että tavoitteiden muotoilu on tällä välin jälleen edennyt Yhdistyneiden kansakuntien tasolla. Painopisteet ovat pysyneet olennaisilta osiltaan samoina kuin Euroopan komission määrittämät painopisteet. AK tukee tähän liittyen osallistavia, turvallisia, selviytymiskykyisiä ja kestäviä kaupunkeja ja asuinyhdyskuntia koskevan erityistavoitteen säilyttämistä. Kaikkialla maailmassa voimakkaasti etenevä ja tulevina vuosikymmeninä edelleen jatkuva kaupungistuminen ja tällaisen kehityksen vaikutukset ympäröivään maaseutuun antavat perusteen säilyttää tämä erillinen tavoite. Kyseiseen tavoitteeseen tulee pyrkiä myös Euroopassa. |
| --- | --- |

7.

pitää kaikkia Euroopan komission tiedonannossa esitettyjä temaattisia painopisteitä tärkeinä ja toteaa, että tavoitteiden muotoilu on tällä välin jälleen edennyt Yhdistyneiden kansakuntien tasolla. Painopisteet ovat pysyneet olennaisilta osiltaan samoina kuin Euroopan komission määrittämät painopisteet. AK tukee tähän liittyen osallistavia, turvallisia, selviytymiskykyisiä ja kestäviä kaupunkeja ja asuinyhdyskuntia koskevan erityistavoitteen säilyttämistä. Kaikkialla maailmassa voimakkaasti etenevä ja tulevina vuosikymmeninä edelleen jatkuva kaupungistuminen ja tällaisen kehityksen vaikutukset ympäröivään maaseutuun antavat perusteen säilyttää tämä erillinen tavoite. Kyseiseen tavoitteeseen tulee pyrkiä myös Euroopassa.

| 8. | toteaa, että lisäksi tiedonannon tekstijakson 3 toisessa osassa käsitellään painopistealuetta ”Kestävät kaupungit ja asuinyhdyskunnat” liian yksipuolisesti, pelkästään kestävän kehityksen haasteiden näkökulmasta. Kaupungit ovat myös kasvun moottoreita (3), mikä osaltaan parantaa mahdollisuuksia lisätä kotimaisia resursseja ja vahvistaa siten rahoituspohjaa muiden tavoitteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että lisäksi tiedonannon tekstijakson 3 toisessa osassa käsitellään painopistealuetta ”Kestävät kaupungit ja asuinyhdyskunnat” liian yksipuolisesti, pelkästään kestävän kehityksen haasteiden näkökulmasta. Kaupungit ovat myös kasvun moottoreita (3), mikä osaltaan parantaa mahdollisuuksia lisätä kotimaisia resursseja ja vahvistaa siten rahoituspohjaa muiden tavoitteiden toteuttamiseksi.

| 9. | toteaa, että komissio – kuten Yhdistyneet kansakunnatkin – haluaa mieluummin lähteä siitä, että tavoitteiden määrä pidetään mm. viestinnällisistä syistä selkeänä. Myös tästä syystä ehdotetaan tavoitteiden ryhmittämistä. Komissio korostaa perustellusti myös ”painopistealueiden ja niihin liittyvien tavoiteaiheiden voimakkaita keskinäisiä sidonnaisuuksia” sekä sitä, että keskinäisiin sidonnaisuuksiin olisi kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että komissio – kuten Yhdistyneet kansakunnatkin – haluaa mieluummin lähteä siitä, että tavoitteiden määrä pidetään mm. viestinnällisistä syistä selkeänä. Myös tästä syystä ehdotetaan tavoitteiden ryhmittämistä. Komissio korostaa perustellusti myös ”painopistealueiden ja niihin liittyvien tavoiteaiheiden voimakkaita keskinäisiä sidonnaisuuksia” sekä sitä, että keskinäisiin sidonnaisuuksiin olisi kiinnitettävä huomiota.

| 10. | korostaa tähän liittyen jälleen sitä, että kehitysyhteistyössä on tärkeää soveltaa alueellista lähestymistapaa. Toisiinsa liittyvien maantieteellis-hallinnollisten alueiden tasolla on monien tavoitteiden sekä niiden laatimisen perustana olevien ongelmien keskinäisen sidonnaisuuden takia noudatettava yhdennettyä lähestymistapaa. Tiedonannossa ei tuoda tätä riittävästi esille. EU voi hyödyntää edistäessään tätä prosessia myös aiempaa tiedonantoa ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi” (COM (2013) 280 final), jossa kuvaillaan ansiokkaasti alueellista lähestymistapaa kehitysyhteistyöhön nähden. Se kuvataan alhaalta ylöspäin suuntautuvaksi pitkäjänteiseksi prosessiksi, jossa erilaiset paikalliset toimijat määrittävät yhdessä painopisteitä ja laativat ja toteuttavat kehitysstrategioita. Tällainen lähestymistapa on tärkeä yhteisöillä olevien tietojen, resurssien ja kapasiteetin hyödyntämiseksi ja yhteisöjen osallistamiseksi. |
| --- | --- |

10.

korostaa tähän liittyen jälleen sitä, että kehitysyhteistyössä on tärkeää soveltaa alueellista lähestymistapaa. Toisiinsa liittyvien maantieteellis-hallinnollisten alueiden tasolla on monien tavoitteiden sekä niiden laatimisen perustana olevien ongelmien keskinäisen sidonnaisuuden takia noudatettava yhdennettyä lähestymistapaa. Tiedonannossa ei tuoda tätä riittävästi esille. EU voi hyödyntää edistäessään tätä prosessia myös aiempaa tiedonantoa ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi” (COM (2013) 280 final), jossa kuvaillaan ansiokkaasti alueellista lähestymistapaa kehitysyhteistyöhön nähden. Se kuvataan alhaalta ylöspäin suuntautuvaksi pitkäjänteiseksi prosessiksi, jossa erilaiset paikalliset toimijat määrittävät yhdessä painopisteitä ja laativat ja toteuttavat kehitysstrategioita. Tällainen lähestymistapa on tärkeä yhteisöillä olevien tietojen, resurssien ja kapasiteetin hyödyntämiseksi ja yhteisöjen osallistamiseksi.

Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen

| 11. | katsoo, että komissio ottaa perustellusti lähtökohdaksi sen, että muutostavoitteiden toteuttaminen edellyttää kaikkien toimijoiden sitoutumista. Monet tiedonannossa mainitut painopistealueet vaativat paikallis- ja aluetason osallistumista niin toimintalinjojen määrittelyyn ja päätöksentekoon kuin suunnitteluun ja toteutukseenkin. Kaikkia painopistealueita ja tavoiteaiheita ei ole syytä analysoida tässä erikseen, mutta tiedonannon voimaa voidaan vielä lisätä, kun sitä käydään toteuttamaan paikallis- ja aluetasolla. AK kehottaa jatkamaan vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevan toimintaohjelman ”lokalisointia” siten, että käydään vuoropuhelua mm. paikallis- ja alueviranomaisten kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, ja osallistuu siihen mielellään myös itse. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että komissio ottaa perustellusti lähtökohdaksi sen, että muutostavoitteiden toteuttaminen edellyttää kaikkien toimijoiden sitoutumista. Monet tiedonannossa mainitut painopistealueet vaativat paikallis- ja aluetason osallistumista niin toimintalinjojen määrittelyyn ja päätöksentekoon kuin suunnitteluun ja toteutukseenkin. Kaikkia painopistealueita ja tavoiteaiheita ei ole syytä analysoida tässä erikseen, mutta tiedonannon voimaa voidaan vielä lisätä, kun sitä käydään toteuttamaan paikallis- ja aluetasolla. AK kehottaa jatkamaan vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevan toimintaohjelman ”lokalisointia” siten, että käydään vuoropuhelua mm. paikallis- ja alueviranomaisten kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, ja osallistuu siihen mielellään myös itse.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio tunnustaa monitasoiseen hallintoon perustuvan lähestymistavan välttämättömyyden. Komitea yhtyy myös komission näkemykseen, jonka mukaan maailmanlaajuisen kumppanuuden onnistuminen edellyttää, että valtiotason ja sitä alemman tason toimintalinjat sovitetaan hyvin yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä omassa maassa että kansainvälisesti. AK korostaa tässä yhteydessä EU:n soveltaman toissijaisuusperiaatteen merkitystä. |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio tunnustaa monitasoiseen hallintoon perustuvan lähestymistavan välttämättömyyden. Komitea yhtyy myös komission näkemykseen, jonka mukaan maailmanlaajuisen kumppanuuden onnistuminen edellyttää, että valtiotason ja sitä alemman tason toimintalinjat sovitetaan hyvin yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä omassa maassa että kansainvälisesti. AK korostaa tässä yhteydessä EU:n soveltaman toissijaisuusperiaatteen merkitystä.

| 13. | katsoo, että jotta kaikkia hallintotasoja hyödynnettäisiin optimaalisesti ja niiden välillä olisi tosiasiallista vuorovaikutusta, valtion viranomaisten ja paikallis- ja alueviranomaisten tulee käydä vuoropuhelua alkaen tavoitteiden, indikaattorien ja tavoitetasojen maakohtaisesta määrittämisestä aina toimenpiteiden valintaan ja toteuttamiseen sekä seurantaan ja arviointiin ja näiden pohjalta tehtäviin parannusehdotuksiin saakka. Tiedonannossa esitetään paikallis- ja aluehallintotahot vielä liian yksipuolisesti pelkkinä täytäntöönpanoeliminä. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että jotta kaikkia hallintotasoja hyödynnettäisiin optimaalisesti ja niiden välillä olisi tosiasiallista vuorovaikutusta, valtion viranomaisten ja paikallis- ja alueviranomaisten tulee käydä vuoropuhelua alkaen tavoitteiden, indikaattorien ja tavoitetasojen maakohtaisesta määrittämisestä aina toimenpiteiden valintaan ja toteuttamiseen sekä seurantaan ja arviointiin ja näiden pohjalta tehtäviin parannusehdotuksiin saakka. Tiedonannossa esitetään paikallis- ja aluehallintotahot vielä liian yksipuolisesti pelkkinä täytäntöönpanoeliminä.

| 14. | katsoo, että tähän liittyen on paikallaan jälleen korostaa paikallis- ja alueviranomaisten poliittista roolia, joka ilmaistiin osuvasti Euroopan komission tiedonannossa COM(2013) 280 final. Sen lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat valtiotasolla hyväksytyn politiikan täytäntöönpanijoita eri aloilla, ne myös tekevät toimintalinjoihin liittyviä arvioita ja poliittisia päätöksiä. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että tähän liittyen on paikallaan jälleen korostaa paikallis- ja alueviranomaisten poliittista roolia, joka ilmaistiin osuvasti Euroopan komission tiedonannossa COM(2013) 280 final. Sen lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat valtiotasolla hyväksytyn politiikan täytäntöönpanijoita eri aloilla, ne myös tekevät toimintalinjoihin liittyviä arvioita ja poliittisia päätöksiä.

| 15. | huomauttaa näin ollen – väheksymättä millään muotoa vastuullisuuden merkitystä – vastuullisuutta käsittelevästä tekstikohdasta 3, jossa mainitaan paikallisviranomaisten olevan ”keskeisessä asemassa” valtion viranomaisten toimien seurannan ja vastuullisuuden varmistamisen kannalta, että tämä ei anna oikeaa kuvaa julkisen vallan tasojen välisistä suhteista. Komitea pyrkisi pikemminkin lujittamaan yhteistyötä ja parantamaan kaiken kaikkiaan julkisen vallan toimien johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa näin ollen – väheksymättä millään muotoa vastuullisuuden merkitystä – vastuullisuutta käsittelevästä tekstikohdasta 3, jossa mainitaan paikallisviranomaisten olevan ”keskeisessä asemassa” valtion viranomaisten toimien seurannan ja vastuullisuuden varmistamisen kannalta, että tämä ei anna oikeaa kuvaa julkisen vallan tasojen välisistä suhteista. Komitea pyrkisi pikemminkin lujittamaan yhteistyötä ja parantamaan kaiken kaikkiaan julkisen vallan toimien johdonmukaisuutta.

Edistys, seuranta ja vastuuvelvollisuus

| 16. | on samaa mieltä siitä, että tulevalle kehykselle olisi oltava ominaista vastuullisuus, läpinäkyvyys sekä selkeät edistyksen arviointikriteerit ja tehokas edistyksen seuranta. Lisäksi AK yhtyy komission käsitykseen siitä, että osallistuminen ja vastuullisuus, kuten myös laadukkaat säännöt ja instituutiot, ovat ensiarvoisen tärkeitä tätä ajatellen. |
| --- | --- |

16.

on samaa mieltä siitä, että tulevalle kehykselle olisi oltava ominaista vastuullisuus, läpinäkyvyys sekä selkeät edistyksen arviointikriteerit ja tehokas edistyksen seuranta. Lisäksi AK yhtyy komission käsitykseen siitä, että osallistuminen ja vastuullisuus, kuten myös laadukkaat säännöt ja instituutiot, ovat ensiarvoisen tärkeitä tätä ajatellen.

| 17. | korostaa, että asianmukainen edistyksen seuranta alkaa selkeiden tavoitteiden ja tavoitetasojen määrittämisestä. Tässä on otettava huomioon eri maiden erilaiset olosuhteet, kuten ensimmäisessä tiedonannossa aivan oikein todetaan. Tiedonannossa todetaan kuitenkin perustellusti myös näin: ”Tavoitteiden tasolla työt ja myös indikaattorit olisi viime kädessä organisoitava siten, että edistetään tarvittavaa muutosta kaikissa maissa kehityksen eri tasoilla yleismaailmallisten päämäärien saavuttamiseksi.” Erilaisuus ei siis saa merkitä automaattisesti heikompaa sitoutumista, sillä sitä haasteiden keskinäinen sidonnaisuus ei salli. Tarvitaankin vahvaa horisontaalista vastuullisuutta maiden välillä. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että asianmukainen edistyksen seuranta alkaa selkeiden tavoitteiden ja tavoitetasojen määrittämisestä. Tässä on otettava huomioon eri maiden erilaiset olosuhteet, kuten ensimmäisessä tiedonannossa aivan oikein todetaan. Tiedonannossa todetaan kuitenkin perustellusti myös näin: ”Tavoitteiden tasolla työt ja myös indikaattorit olisi viime kädessä organisoitava siten, että edistetään tarvittavaa muutosta kaikissa maissa kehityksen eri tasoilla yleismaailmallisten päämäärien saavuttamiseksi.” Erilaisuus ei siis saa merkitä automaattisesti heikompaa sitoutumista, sillä sitä haasteiden keskinäinen sidonnaisuus ei salli. Tarvitaankin vahvaa horisontaalista vastuullisuutta maiden välillä.

| 18. | huomauttaa, että indikaattorien, lähestymistavan tai tavoitteiden eriyttämiseen oikeuttavia eroja on paitsi maiden välillä myös niiden sisällä. Tämän olisi oltava yksi valtiotason ja paikallis- ja aluetason viranomaisten välisten keskustelujen aihe. Myös tässä tarvitaan horisontaalista vastuullisuutta, nyt paikallis- ja alueviranomaisten välillä. Keskinäinen oppiminen vertailuanalyysien, vertaisarviointien yms. avulla, mihin toisessa tiedonannossakin viitataan, on usein parempi keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi kuin vertikaalinen vastuuvelvollisuus ja seuraamukset. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että indikaattorien, lähestymistavan tai tavoitteiden eriyttämiseen oikeuttavia eroja on paitsi maiden välillä myös niiden sisällä. Tämän olisi oltava yksi valtiotason ja paikallis- ja aluetason viranomaisten välisten keskustelujen aihe. Myös tässä tarvitaan horisontaalista vastuullisuutta, nyt paikallis- ja alueviranomaisten välillä. Keskinäinen oppiminen vertailuanalyysien, vertaisarviointien yms. avulla, mihin toisessa tiedonannossakin viitataan, on usein parempi keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi kuin vertikaalinen vastuuvelvollisuus ja seuraamukset.

| 19. | katsoo, että muutostavoitteiden voima perustuu osin siihen, että niillä on laaja tuki ja kaikki toimijat kaikilla tasoilla ovat valmiita sitoutumaan niihin. Paikallis- ja aluetaso ovat tärkeitä myös osallistumisen ja vastuullisuuden kannalta. Paikallis- ja alueviranomaiset sitoutuvat niihin mielellään ja ovat myös valmiita kantamaan kortensa kekoon tietojen keräämiseksi muutostavoitteiden seurantaa ja myöhempää toteuttamista varten. Paikallis- ja alueviranomaisten kansallisilla ja kansainvälisillä järjestöillä voi olla tässä luontainen rooli. AK pyytää komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tiedonkeruu pysyy oikeasuhteisena tavoitteeseensa nähden ja myös kohtuullisena vaatimiensa kustannusten ja ajan osalta. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että muutostavoitteiden voima perustuu osin siihen, että niillä on laaja tuki ja kaikki toimijat kaikilla tasoilla ovat valmiita sitoutumaan niihin. Paikallis- ja aluetaso ovat tärkeitä myös osallistumisen ja vastuullisuuden kannalta. Paikallis- ja alueviranomaiset sitoutuvat niihin mielellään ja ovat myös valmiita kantamaan kortensa kekoon tietojen keräämiseksi muutostavoitteiden seurantaa ja myöhempää toteuttamista varten. Paikallis- ja alueviranomaisten kansallisilla ja kansainvälisillä järjestöillä voi olla tässä luontainen rooli. AK pyytää komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tiedonkeruu pysyy oikeasuhteisena tavoitteeseensa nähden ja myös kohtuullisena vaatimiensa kustannusten ja ajan osalta.

| 20. | on näin ollen komission kanssa samaa mieltä siitä, että olemassa olevien tietojen käyttöä on ratkaisevan tärkeää tehostaa. Tiedonkeruu olisi toteutettava niin pitkälti kuin mahdollista nykyisten rakenteiden avulla, joita tulee tarpeen vaatiessa vahvistaa tätä tarkoitusta varten. Tämä koskee mm. väestörekisterejä, kiinteistörekisterejä, kauppakamareita ja veroviranomaisia. |
| --- | --- |

20.

on näin ollen komission kanssa samaa mieltä siitä, että olemassa olevien tietojen käyttöä on ratkaisevan tärkeää tehostaa. Tiedonkeruu olisi toteutettava niin pitkälti kuin mahdollista nykyisten rakenteiden avulla, joita tulee tarpeen vaatiessa vahvistaa tätä tarkoitusta varten. Tämä koskee mm. väestörekisterejä, kiinteistörekisterejä, kauppakamareita ja veroviranomaisia.

Uusi maailmanlaajuinen kumppanuus

| 21. | huomauttaa, että näin laaja asialista edellyttää monia erilaisia täytäntöönpanomekanismeja: rahoitukseen liittyviä ja siihen liittymättömiä; oikeudellisesti vahvistettuja tai vain vapaaehtoiseen osallistumiseen perustuvia; viranomaistahojen, tekniikan ja tieteen alan toimijoiden, teollisuuden ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden aloitteesta luotuja; talouden toimintamekanismeihin, kuten reiluun kauppaan, liittyviä yms. järjestelyjä. AK on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu luomaan tarvittavan välineistön, ja kohdentaa tässä lausunnossa huomionsa tiettyihin näkökohtiin, jotka ovat tärkeitä nimenomaan paikallis- ja alueviranomaisten kannalta. |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että näin laaja asialista edellyttää monia erilaisia täytäntöönpanomekanismeja: rahoitukseen liittyviä ja siihen liittymättömiä; oikeudellisesti vahvistettuja tai vain vapaaehtoiseen osallistumiseen perustuvia; viranomaistahojen, tekniikan ja tieteen alan toimijoiden, teollisuuden ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden aloitteesta luotuja; talouden toimintamekanismeihin, kuten reiluun kauppaan, liittyviä yms. järjestelyjä. AK on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu luomaan tarvittavan välineistön, ja kohdentaa tässä lausunnossa huomionsa tiettyihin näkökohtiin, jotka ovat tärkeitä nimenomaan paikallis- ja alueviranomaisten kannalta.

| 22. | Toisessa tiedonannossa todetaan perustellusti, että uuden maailmanlaajuisen kumppanuuden avulla tulee vapauttaa myös paikallisten viranomaisten ja sidosryhmien kehityspotentiaali ja että koordinointia eri tasoilla – maailmanlaajuisesti, valtiollisesti, alueellisesti ja paikallisesti – olisi parannettava. Tämä edellyttää vahvoja paikallis- ja alueviranomaistahoja ja siten mm. legitiimiyttä sekä yksiselitteisesti määriteltyjä velvollisuuksia ja toimivaltuuksia eli lyhyesti sanottuna täysimittaista hajautettua hallintoa. Tämä olisi todettava selvemmin tiedonannon kohdissa, joissa kehotetaan laatimaan tehokkaat oikeudelliset puitteet. |
| --- | --- |

22.

Toisessa tiedonannossa todetaan perustellusti, että uuden maailmanlaajuisen kumppanuuden avulla tulee vapauttaa myös paikallisten viranomaisten ja sidosryhmien kehityspotentiaali ja että koordinointia eri tasoilla – maailmanlaajuisesti, valtiollisesti, alueellisesti ja paikallisesti – olisi parannettava. Tämä edellyttää vahvoja paikallis- ja alueviranomaistahoja ja siten mm. legitiimiyttä sekä yksiselitteisesti määriteltyjä velvollisuuksia ja toimivaltuuksia eli lyhyesti sanottuna täysimittaista hajautettua hallintoa. Tämä olisi todettava selvemmin tiedonannon kohdissa, joissa kehotetaan laatimaan tehokkaat oikeudelliset puitteet.

| 23. | korostaa, että velvollisuudet voidaan hoitaa vain, jos tätä varten varataan riittävät resurssit. Tämä voidaan tehdä siirtämällä varoja valtiotasolta paikallis- ja aluehallinnolle mutta myös varmistamalla riittävät mahdollisuudet hyödyntää paikallisia ja alueellisia resursseja mm. paikallis- ja aluetasolla tapahtuvan verotuksen kautta. Tämäkin on yksi täysimittaiseen hajautettuun hallintoon liittyvä näkökohta. Myös siihen liittyen täytäntöönpanomekanismeissa – joiden yhteydessä puhutaan kotimaisen rahoituksen hyödyntämisestä kansainvälisen tuen ohella – korostetaan AK:n mielestä liian yksipuolisesti pelkkää valtiotasoa. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että velvollisuudet voidaan hoitaa vain, jos tätä varten varataan riittävät resurssit. Tämä voidaan tehdä siirtämällä varoja valtiotasolta paikallis- ja aluehallinnolle mutta myös varmistamalla riittävät mahdollisuudet hyödyntää paikallisia ja alueellisia resursseja mm. paikallis- ja aluetasolla tapahtuvan verotuksen kautta. Tämäkin on yksi täysimittaiseen hajautettuun hallintoon liittyvä näkökohta. Myös siihen liittyen täytäntöönpanomekanismeissa – joiden yhteydessä puhutaan kotimaisen rahoituksen hyödyntämisestä kansainvälisen tuen ohella – korostetaan AK:n mielestä liian yksipuolisesti pelkkää valtiotasoa.

| 24. | toteaa, että täytäntöönpanomekanismeihin kuuluvat myös tekninen apu ja valmiuksien kehittäminen. Monissa maissa ei ole vielä toteutettu lainkaan tai on toteutettu vasta vain nimeksi hallinnon hajauttamista. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten valmiudet ovat usein vielä varsin vaatimattomat. AK pitää näin ollen laajan ja pitkäkestoisen tuen ja teknisen avun antamista kyseisille maille sekä niiden valmiuksien kehittämistä välttämättömänä, jotta paikallis- ja aluetaso pystyy osallistumaan tarvittavalla tavalla muutostavoitteiden toteuttamiseen. Toimien onnistuminen tai epäonnistuminen paikallistasolla vaikuttaa voimakkaasti siihen, millaiseksi kansalaiset kokevat julkisen vallan kokonaisuudessaan. AK yhtyy myös komission näkemykseen siitä, että kaikkien kansainväliseen yhteistyöhön osallistuvien kumppaneiden olisi tuettava nykyistä enemmän valmiuksien kehittämistä, ja kehottaa EU:ta tehostamaan paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämisen tukemista kumppanimaissa. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että täytäntöönpanomekanismeihin kuuluvat myös tekninen apu ja valmiuksien kehittäminen. Monissa maissa ei ole vielä toteutettu lainkaan tai on toteutettu vasta vain nimeksi hallinnon hajauttamista. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten valmiudet ovat usein vielä varsin vaatimattomat. AK pitää näin ollen laajan ja pitkäkestoisen tuen ja teknisen avun antamista kyseisille maille sekä niiden valmiuksien kehittämistä välttämättömänä, jotta paikallis- ja aluetaso pystyy osallistumaan tarvittavalla tavalla muutostavoitteiden toteuttamiseen. Toimien onnistuminen tai epäonnistuminen paikallistasolla vaikuttaa voimakkaasti siihen, millaiseksi kansalaiset kokevat julkisen vallan kokonaisuudessaan. AK yhtyy myös komission näkemykseen siitä, että kaikkien kansainväliseen yhteistyöhön osallistuvien kumppaneiden olisi tuettava nykyistä enemmän valmiuksien kehittämistä, ja kehottaa EU:ta tehostamaan paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämisen tukemista kumppanimaissa.

| 25. | pitää hajautettua yhteistyötä yhtenä tärkeänä kanavana kehittää paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia. Paikallis- ja alueviranomaisten välisestä tietämyksen vaihdosta – myös EU:n sisällä ja muiden kehittyneiden maiden välillä – on hyötyä muutostavoitteita toteutettaessa. AK kehottaakin aiempiin lausuntoihinsa (4) viitaten komissiota lisäämään hajautetun yhteistyön nimenomaisesti täytäntöönpanomekanismien keinovalikoimaan. Hajautetun yhteistyön osuus komission kehitysyhteistyöbudjetista on tällä hetkellä vain 0,3 %. AK kehottaa kasvattamaan tätä osuutta. |
| --- | --- |

25.

pitää hajautettua yhteistyötä yhtenä tärkeänä kanavana kehittää paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia. Paikallis- ja alueviranomaisten välisestä tietämyksen vaihdosta – myös EU:n sisällä ja muiden kehittyneiden maiden välillä – on hyötyä muutostavoitteita toteutettaessa. AK kehottaakin aiempiin lausuntoihinsa (4) viitaten komissiota lisäämään hajautetun yhteistyön nimenomaisesti täytäntöönpanomekanismien keinovalikoimaan. Hajautetun yhteistyön osuus komission kehitysyhteistyöbudjetista on tällä hetkellä vain 0,3 %. AK kehottaa kasvattamaan tätä osuutta.

| 26. | muistuttaa tässäkin yhteydessä sen itsensä tarjoamista mahdollisuuksista osallistua muutostavoitteiden toteuttamiseen sekä jatkuvaan prosessiin, jossa vaihdetaan tähän liittyviä ideoita, tietämystä ja kokemuksia. Tällaisia ovat paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitettu kehitysyhteistyön tieto- ja keskustelufoorumi (portaali) (5), hajautetun yhteistyön atlas, joka toinen vuosi järjestettävät hajautettua yhteistyötä käsittelevät vuoropuhelutapaamiset sekä kaksi kansainvälistä foorumia: Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM) ja EU:n ja itäisten kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten konferenssi (CORLEAP). |
| --- | --- |

26.

muistuttaa tässäkin yhteydessä sen itsensä tarjoamista mahdollisuuksista osallistua muutostavoitteiden toteuttamiseen sekä jatkuvaan prosessiin, jossa vaihdetaan tähän liittyviä ideoita, tietämystä ja kokemuksia. Tällaisia ovat paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitettu kehitysyhteistyön tieto- ja keskustelufoorumi (portaali) (5), hajautetun yhteistyön atlas, joka toinen vuosi järjestettävät hajautettua yhteistyötä käsittelevät vuoropuhelutapaamiset sekä kaksi kansainvälistä foorumia: Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM) ja EU:n ja itäisten kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten konferenssi (CORLEAP).

| 27. | toteaa lopuksi, että muutostavoitteiden toteuttaminen edellyttää laajaa kannatusta kansalaisten keskuudessa. Tavoitteiden toteuttamiseen eivät riitä pelkät instituutiot, vaikka mukana olisivat niin hallintotahot kuin yritykset, tutkimuslaitokset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiotkin. Lukemattomissa kunnissa ja kaupungeissa ympäri Eurooppaa on toteutettu viime vuosina tapahtumia, jotka liittyvät vuosituhannen kehitystavoitteisiin. Euroopassa on jo 1  200 reilun kaupan kaupunkia tai kuntaa (6) ja jo ensimmäiset reilun kaupan alueetkin. Useilla sadoilla ystävyyskaupunkihankkeilla, joita eurooppalaiset kunnat ovat käynnistäneet muualla maailmassa sijaitsevien kumppanitahojen kanssa, on jo vuosikymmeniä edistetty osallistumista sekä tietämystä ja ymmärrystä kansainvälisistä suhteista. Paikallis- ja alueviranomaiset myös osallistuvat monin paikoin kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden 2015 toteuttamiseen. AK kehottaa hyödyntämään myös tulevina vuosina tätä verkostoa kansalaisten saamiseksi mukaan muutostavoitteiden toteuttamiseen, jotta voidaan varmistaa heidän osallistumisensa ja kannatuksensa, vastuullisuutensa, osallisuutensa ja panoksensa kestävän muutoksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

27.

toteaa lopuksi, että muutostavoitteiden toteuttaminen edellyttää laajaa kannatusta kansalaisten keskuudessa. Tavoitteiden toteuttamiseen eivät riitä pelkät instituutiot, vaikka mukana olisivat niin hallintotahot kuin yritykset, tutkimuslaitokset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiotkin. Lukemattomissa kunnissa ja kaupungeissa ympäri Eurooppaa on toteutettu viime vuosina tapahtumia, jotka liittyvät vuosituhannen kehitystavoitteisiin. Euroopassa on jo 1  200 reilun kaupan kaupunkia tai kuntaa (6) ja jo ensimmäiset reilun kaupan alueetkin. Useilla sadoilla ystävyyskaupunkihankkeilla, joita eurooppalaiset kunnat ovat käynnistäneet muualla maailmassa sijaitsevien kumppanitahojen kanssa, on jo vuosikymmeniä edistetty osallistumista sekä tietämystä ja ymmärrystä kansainvälisistä suhteista. Paikallis- ja alueviranomaiset myös osallistuvat monin paikoin kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden 2015 toteuttamiseen. AK kehottaa hyödyntämään myös tulevina vuosina tätä verkostoa kansalaisten saamiseksi mukaan muutostavoitteiden toteuttamiseen, jotta voidaan varmistaa heidän osallistumisensa ja kannatuksensa, vastuullisuutensa, osallisuutensa ja panoksensa kestävän muutoksen aikaansaamiseksi.

| 28. | katsoo, että muutostavoitteet ovat laajoja, kunnianhimoisia ja välttämättömiä. Ne edellyttävät kaikkien sitoutumista kaikilla tasoilla ja kaikkialla maailmassa. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat valmiita antamaan jatkossakin oman panoksensa yhdessä muiden kanssa. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että muutostavoitteet ovat laajoja, kunnianhimoisia ja välttämättömiä. Ne edellyttävät kaikkien sitoutumista kaikilla tasoilla ja kaikkialla maailmassa. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat valmiita antamaan jatkossakin oman panoksensa yhdessä muiden kanssa.

Bryssel 3. kesäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  Mm. CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA.

6

---

| 7.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 260/17

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Reilun kaupan tukeminen Euroopassa paikallis- ja aluetasolla

(2015/C 260/04)

| Esittelijä | Barbara DUDEN (DE, PES) Hampurin osavaltion maapäivien Eurooppa-asiain valiokunnan jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | |

Esittelijä

Barbara DUDEN (DE, PES) Hampurin osavaltion maapäivien Eurooppa-asiain valiokunnan jäsen

Viiteasiakirja

I   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää tervetulleena Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2014 antamaa lainsäädäntöpäätöslauselmaa ehdotuksesta päätökseksi kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta (2015) (1). Teemavuotta ei tulisi kuitenkaan käyttää pelkästään unionin kehityspolitiikan yleiseen esille tuomiseen ja tunnetuksi tekemiseen EU:n kansalaisten keskuudessa vaan ennen kaikkea kunnianhimoisen lähestymistavan noudattamiseen reilun kaupan alalla, jotta reilu kauppa voi toimia kehityspolitiikan johdonmukaisuuden mittarina. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2014 antamaa lainsäädäntöpäätöslauselmaa ehdotuksesta päätökseksi kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta (2015) (1). Teemavuotta ei tulisi kuitenkaan käyttää pelkästään unionin kehityspolitiikan yleiseen esille tuomiseen ja tunnetuksi tekemiseen EU:n kansalaisten keskuudessa vaan ennen kaikkea kunnianhimoisen lähestymistavan noudattamiseen reilun kaupan alalla, jotta reilu kauppa voi toimia kehityspolitiikan johdonmukaisuuden mittarina.

| 2. | viittaa aiempiin asiaan liittyviin lausuntoihinsa ja toimiinsa, joissa on korostettu paikallis- ja alueyhteisöjen erityistä merkitystä ja niiden roolia EU:n ulkopoliittisessa toiminnassa (2). |
| --- | --- |

2.

viittaa aiempiin asiaan liittyviin lausuntoihinsa ja toimiinsa, joissa on korostettu paikallis- ja alueyhteisöjen erityistä merkitystä ja niiden roolia EU:n ulkopoliittisessa toiminnassa (2).

| 3. | korostaa EU:n politiikkojen johdonmukaisuudella olevan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan mukaisesti keskeinen merkitys ja muistuttaa, että EU:lla on johtava rooli politiikan johdonmukaisuuden luomisessa ja toteuttamisessa kehitysasioissa. Komitea viittaa ennen kaikkea kauppa- ja kehityspolitiikan keskinäiseen täydentävyyteen ja toteaa jälleen, että AK on tässä yhteydessä tunnustettava paikallis- ja alueyhteisöjen kehitystoimien edistäjäksi ja koordinaattoriksi. |
| --- | --- |

3.

korostaa EU:n politiikkojen johdonmukaisuudella olevan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan mukaisesti keskeinen merkitys ja muistuttaa, että EU:lla on johtava rooli politiikan johdonmukaisuuden luomisessa ja toteuttamisessa kehitysasioissa. Komitea viittaa ennen kaikkea kauppa- ja kehityspolitiikan keskinäiseen täydentävyyteen ja toteaa jälleen, että AK on tässä yhteydessä tunnustettava paikallis- ja alueyhteisöjen kehitystoimien edistäjäksi ja koordinaattoriksi.

| 4. | muistuttaa Euroopan parlamentin vaatineen jo vuonna 2006 antamassaan päätöslauselmassa reilusta kaupasta ja kehityksestä, että reilua kauppaa on koordinoitava EU:n laajuisesti ja reilun kaupan käsite on juurrutettava kaikille politiikanaloille (3). Komissio reagoi vaatimukseen 5. toukokuuta 2009 julkaisemallaan tiedonannolla ”Reilu kauppa ja valtiosta riippumattomat kestävän kaupan varmistavat järjestelmät kestävän kehityksen edistäjinä” (4), jonka pohjalta olisi nyt saatava aikaan todellinen reilua kauppaa koskeva EU:n strategia. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa Euroopan parlamentin vaatineen jo vuonna 2006 antamassaan päätöslauselmassa reilusta kaupasta ja kehityksestä, että reilua kauppaa on koordinoitava EU:n laajuisesti ja reilun kaupan käsite on juurrutettava kaikille politiikanaloille (3). Komissio reagoi vaatimukseen 5. toukokuuta 2009 julkaisemallaan tiedonannolla ”Reilu kauppa ja valtiosta riippumattomat kestävän kaupan varmistavat järjestelmät kestävän kehityksen edistäjinä” (4), jonka pohjalta olisi nyt saatava aikaan todellinen reilua kauppaa koskeva EU:n strategia.

| 5. | viittaa aiempaan lausuntoonsa (5), jossa tunnustetaan paikallis- ja alueyhteisöjen rooli reilun kaupan tuotteita koskevassa kauppapolitiikassa, ja kehottaa kehittämään yhteisen paikallis- ja alueyhteisöille tarkoitetun eurooppalaisen reilun kaupan strategian. |
| --- | --- |

5.

viittaa aiempaan lausuntoonsa (5), jossa tunnustetaan paikallis- ja alueyhteisöjen rooli reilun kaupan tuotteita koskevassa kauppapolitiikassa, ja kehottaa kehittämään yhteisen paikallis- ja alueyhteisöille tarkoitetun eurooppalaisen reilun kaupan strategian.

| 6. | kannattaa sellaisia tulevia kehityspuitteita, jotka edistävät sekä kehitys- että kestävyystavoitteiden saavuttamista ja joissa paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät osallistumaan prosessiin (6). |
| --- | --- |

6.

kannattaa sellaisia tulevia kehityspuitteita, jotka edistävät sekä kehitys- että kestävyystavoitteiden saavuttamista ja joissa paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät osallistumaan prosessiin (6).

| 7. | yhtyy Euroopan parlamentin vaatimukseen vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (7). Vaatimus koskee ”uutta globaalia toimintakehystä, jolla luodaan entistä tasapuolisempi ja kestävämpi kauppajärjestelmä, joka perustuu vuoropuheluun, seurattavuuteen ja kunnioitukseen ja jolla pyritään lisäämään oikeudenmukaisuutta kansainvälisessä kaupassa”. |
| --- | --- |

7.

yhtyy Euroopan parlamentin vaatimukseen vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (7). Vaatimus koskee ”uutta globaalia toimintakehystä, jolla luodaan entistä tasapuolisempi ja kestävämpi kauppajärjestelmä, joka perustuu vuoropuheluun, seurattavuuteen ja kunnioitukseen ja jolla pyritään lisäämään oikeudenmukaisuutta kansainvälisessä kaupassa”.

Tausta

| 8. | toteaa, että sekä sertifioitujen reilun kaupan tuotteiden kauppa että reilun kaupan tukeminen paikallis- ja aluetasolla on lisääntynyt viime vuosikymmenen aikana EU:ssa merkittävästi. Esimerkiksi reilun kaupan kaupunkeja ja kuntia on Euroopassa nykyään yli 1  500 (määrä on kaksinkertaistunut viimeisten viiden vuoden aikana) ja myös reilun kaupan alueiden konsepti on yhä suositumpi. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että sekä sertifioitujen reilun kaupan tuotteiden kauppa että reilun kaupan tukeminen paikallis- ja aluetasolla on lisääntynyt viime vuosikymmenen aikana EU:ssa merkittävästi. Esimerkiksi reilun kaupan kaupunkeja ja kuntia on Euroopassa nykyään yli 1  500 (määrä on kaksinkertaistunut viimeisten viiden vuoden aikana) ja myös reilun kaupan alueiden konsepti on yhä suositumpi.

| 9. | viittaa maailman reilun kaupan järjestön WFTO:n (World Fair Trade Organisation) ja reilun kaupan merkinnöistä vastaavan kansainvälisen kattojärjestön FLO:n (Fairtrade Labelling Organisations International, nykyinen Fairtrade International) esittämään reilun kaupan määritelmään, jonka mukaan ”reilu kauppa on kauppakumppanuutta, joka perustuu vuoropuheluun, avoimuuteen ja kunnioitukseen ja jolla pyritään oikeudenmukaisempaan kansainväliseen kauppaan. Se tukee kestävää kehitystä tarjoamalla paremmat kaupankäyntiolosuhteet syrjäytyneille tuottajille ja työntekijöille ja turvaamalla heidän sosiaaliset oikeutensa erityisesti Etelässä. Kuluttajien tukemat reilun kaupan järjestöt osallistuvat aktiivisesti tuottajien tukemiseen, tiedottamiseen ja kampanjointiin kansainvälisen kaupan sääntöihin ja käytäntöihin tarvittavien muutosten puolesta.” (Reilun kaupan periaatteiden peruskirja 2009) |
| --- | --- |

9.

viittaa maailman reilun kaupan järjestön WFTO:n (World Fair Trade Organisation) ja reilun kaupan merkinnöistä vastaavan kansainvälisen kattojärjestön FLO:n (Fairtrade Labelling Organisations International, nykyinen Fairtrade International) esittämään reilun kaupan määritelmään, jonka mukaan ”reilu kauppa on kauppakumppanuutta, joka perustuu vuoropuheluun, avoimuuteen ja kunnioitukseen ja jolla pyritään oikeudenmukaisempaan kansainväliseen kauppaan. Se tukee kestävää kehitystä tarjoamalla paremmat kaupankäyntiolosuhteet syrjäytyneille tuottajille ja työntekijöille ja turvaamalla heidän sosiaaliset oikeutensa erityisesti Etelässä. Kuluttajien tukemat reilun kaupan järjestöt osallistuvat aktiivisesti tuottajien tukemiseen, tiedottamiseen ja kampanjointiin kansainvälisen kaupan sääntöihin ja käytäntöihin tarvittavien muutosten puolesta.” (Reilun kaupan periaatteiden peruskirja 2009)

| 10. | muistuttaa yhtyvänsä komission näkemykseen, jonka mukaan reilu kauppa ja muut vastaavat kestävän kaupan järjestelmät tulee säilyttää vapaaehtoispohjaisina kaikkialla EU:ssa (8). |
| --- | --- |

10.

muistuttaa yhtyvänsä komission näkemykseen, jonka mukaan reilu kauppa ja muut vastaavat kestävän kaupan järjestelmät tulee säilyttää vapaaehtoispohjaisina kaikkialla EU:ssa (8).

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Reilua kauppaa koskevan EU-strategian tarve

| 11. | kannattaa sellaisen eurooppalaisen reilun kaupan strategian laatimista, joka edistää johdonmukaista ja koordinoitua lähestymistapaa reiluun kauppaan kaikilla EU:n politiikan aloilla mutta ennen kaikkea kauppa- ja kehityspolitiikassa sekä kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen ja tuotannon aloilla. |
| --- | --- |

11.

kannattaa sellaisen eurooppalaisen reilun kaupan strategian laatimista, joka edistää johdonmukaista ja koordinoitua lähestymistapaa reiluun kauppaan kaikilla EU:n politiikan aloilla mutta ennen kaikkea kauppa- ja kehityspolitiikassa sekä kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen ja tuotannon aloilla.

| 12. | odottaa mielenkiinnolla äskettäin ilmoitettua, kauppaa käsittelevää tiedonantoa ja kehottaa komissiota käyttämään tilaisuutta hyväkseen ja esittämään konkreettisia toimia, joita se suunnittelee siirryttäessä kohti reilua kauppaa EU:ssa edistävää yhtenäistä kehystä. |
| --- | --- |

12.

odottaa mielenkiinnolla äskettäin ilmoitettua, kauppaa käsittelevää tiedonantoa ja kehottaa komissiota käyttämään tilaisuutta hyväkseen ja esittämään konkreettisia toimia, joita se suunnittelee siirryttäessä kohti reilua kauppaa EU:ssa edistävää yhtenäistä kehystä.

| 13. | korostaa, että tällaisen strategian on tuettava paikallis- ja alueyhteisöjen aktiivista osallistumista reilun kaupan alalla mutta osallistettava samalla myös muita tärkeitä toimijoita, kuten Euroopan parlamentti, Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea. Tätä varten voitaisiin harkita toimielinten yhteisen työryhmän perustamista toimenpiteiden koordinoimiseksi johdonmukaisuutta silmällä pitäen sekä asiaa koskevien EU:n aloitteiden ja politiikkojen täydentävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että tällaisen strategian on tuettava paikallis- ja alueyhteisöjen aktiivista osallistumista reilun kaupan alalla mutta osallistettava samalla myös muita tärkeitä toimijoita, kuten Euroopan parlamentti, Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea. Tätä varten voitaisiin harkita toimielinten yhteisen työryhmän perustamista toimenpiteiden koordinoimiseksi johdonmukaisuutta silmällä pitäen sekä asiaa koskevien EU:n aloitteiden ja politiikkojen täydentävyyden varmistamiseksi.

Kansalaisten tietoisuus reilusta kaupasta

| 14. | on tyytyväinen tuoreimman Eurobarometrin (9) tuloksiin, jotka osoittavat, että puolet EU:n kansalaisista on valmis maksamaan reilun kaupan tuotteista enemmän. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen tuoreimman Eurobarometrin (9) tuloksiin, jotka osoittavat, että puolet EU:n kansalaisista on valmis maksamaan reilun kaupan tuotteista enemmän.

| 15. | toteaa, että vaikka reilun kaupan saama tunnustus ja tuki on lisääntynyt Euroopan laajuisesti, käsitteen tunnettuus vaihtelee huomattavasti sekä jäsenvaltiosta toiseen että eri puolilla jäsenvaltioita. Reilun kaupan merkki tunnetaan suhteellisen hyvin Keski- ja Pohjois-Euroopassa, missä se on tuttu yli 50 prosentille väestöstä, mutta useimmissa itä- ja keskieurooppalaisissa maissa reilun kaupan tuntemus on edelleen heikohkoa. Reilua kauppaa koskeva EU-strategia vaikuttaisi myönteisesti myös ehdokasvaltioihin. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että vaikka reilun kaupan saama tunnustus ja tuki on lisääntynyt Euroopan laajuisesti, käsitteen tunnettuus vaihtelee huomattavasti sekä jäsenvaltiosta toiseen että eri puolilla jäsenvaltioita. Reilun kaupan merkki tunnetaan suhteellisen hyvin Keski- ja Pohjois-Euroopassa, missä se on tuttu yli 50 prosentille väestöstä, mutta useimmissa itä- ja keskieurooppalaisissa maissa reilun kaupan tuntemus on edelleen heikohkoa. Reilua kauppaa koskeva EU-strategia vaikuttaisi myönteisesti myös ehdokasvaltioihin.

| 16. | korostaa, että nykyistä kansainvälistä ystävyys(kaupunki)toimintaa (EU:ssa, Euroopassa ja muualla maailmassa) olisi hyödynnettävä reilun kaupan saattamiseksi ihmisten tietoisuuteen ja hyvien käytänteiden vaihtamiseksi paikallis- ja aluetasolla. Tässä yhteydessä on tuettava ja edistettävä erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen yhteisiä ponnisteluja. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että nykyistä kansainvälistä ystävyys(kaupunki)toimintaa (EU:ssa, Euroopassa ja muualla maailmassa) olisi hyödynnettävä reilun kaupan saattamiseksi ihmisten tietoisuuteen ja hyvien käytänteiden vaihtamiseksi paikallis- ja aluetasolla. Tässä yhteydessä on tuettava ja edistettävä erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen yhteisiä ponnisteluja.

| 17. | pitää erittäin tärkeänä edistää kuluttajavalistusta EU:ssa ennen kaikkea kouluissa mutta myös virallisen koulujärjestelmän ulkopuolella tarjottavan koulutuksen piirissä. Niin ikään on tärkeää, että tämä tehdään yhteistyössä nykyisten paikallis- ja aluetason aloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

17.

pitää erittäin tärkeänä edistää kuluttajavalistusta EU:ssa ennen kaikkea kouluissa mutta myös virallisen koulujärjestelmän ulkopuolella tarjottavan koulutuksen piirissä. Niin ikään on tärkeää, että tämä tehdään yhteistyössä nykyisten paikallis- ja aluetason aloitteiden kanssa.

Julkiset hankinnat

| 18. | on tyytyväinen EU:n tarkistamiin direktiiveihin julkisista hankinnoista, sillä ne mahdollistavat reilun kaupan kriteerien käyttöönoton julkisissa hankintasopimuksissa. Hankintaviranomaisten on nyt helpompi luottaa vapaaehtoisiin merkintöihin ja sertifiointijärjestelmiin pyrittäessä ottamaan kestävän kehityksen näkökohdat huomioon julkisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen EU:n tarkistamiin direktiiveihin julkisista hankinnoista, sillä ne mahdollistavat reilun kaupan kriteerien käyttöönoton julkisissa hankintasopimuksissa. Hankintaviranomaisten on nyt helpompi luottaa vapaaehtoisiin merkintöihin ja sertifiointijärjestelmiin pyrittäessä ottamaan kestävän kehityksen näkökohdat huomioon julkisissa hankinnoissa.

| 19. | kehottaa komissiota laatimaan käytännölliset suuntaviivat, joissa tehdään käytännönläheisellä tavalla selkoa reilusta kaupasta ja muista sosiaalisista kriteereistä julkisten hankintojen yhteydessä ja siten edistetään niiden soveltamista. |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota laatimaan käytännölliset suuntaviivat, joissa tehdään käytännönläheisellä tavalla selkoa reilusta kaupasta ja muista sosiaalisista kriteereistä julkisten hankintojen yhteydessä ja siten edistetään niiden soveltamista.

| 20. | pitää ilahduttavana, että kunnat kaikkialla Euroopassa ovat yhä kiinnostuneempia kestävyysperiaatteiden mukaisesta elintarviketuotannosta, ja on tyytyväinen ennen kaikkea paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden kysyntään. Tällainen tervetullut suhtautumistapa täydentää erinomaisesti reilun kaupan tuotteiden käyttöä, kuten monet asiaa koskevat alueelliset ja paikalliset aloitteet osoittavat. |
| --- | --- |

20.

pitää ilahduttavana, että kunnat kaikkialla Euroopassa ovat yhä kiinnostuneempia kestävyysperiaatteiden mukaisesta elintarviketuotannosta, ja on tyytyväinen ennen kaikkea paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden kysyntään. Tällainen tervetullut suhtautumistapa täydentää erinomaisesti reilun kaupan tuotteiden käyttöä, kuten monet asiaa koskevat alueelliset ja paikalliset aloitteet osoittavat.

| 21. | pitää erittäin hyödyllisenä, että paikallis- ja alueyhteisöille annetaan mahdollisuus tutustua esimerkkeihin julkisista hankinnoista, joissa on otettu sosiaaliset ja eettiset kriteerit huomioon. Lisäksi komission olisi tähän liittyen edistettävä nykyistä tiiviimpää yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjen kesken, kun on kyse esimerkiksi yhteisten kriteereiden ja suuntaviivojen suunnittelusta, tavarantoimittajien kanssa käytävistä neuvotteluista ja pitkäaikaisista toimitussopimuksista sekä hankintakäytäntöjen koordinoidusta valvonnasta ekologisten, sosiaalisten ja eettisten kriteereiden soveltamisen osalta. |
| --- | --- |

21.

pitää erittäin hyödyllisenä, että paikallis- ja alueyhteisöille annetaan mahdollisuus tutustua esimerkkeihin julkisista hankinnoista, joissa on otettu sosiaaliset ja eettiset kriteerit huomioon. Lisäksi komission olisi tähän liittyen edistettävä nykyistä tiiviimpää yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjen kesken, kun on kyse esimerkiksi yhteisten kriteereiden ja suuntaviivojen suunnittelusta, tavarantoimittajien kanssa käytävistä neuvotteluista ja pitkäaikaisista toimitussopimuksista sekä hankintakäytäntöjen koordinoidusta valvonnasta ekologisten, sosiaalisten ja eettisten kriteereiden soveltamisen osalta.

| 22. | kehottaa alue- ja paikallisyhteisöjä tekemään tiivistä yhteistyötä erilaisten sidosryhmien, esimerkiksi tietyn alueen yliopistojen, koulujen tai sairaaloiden kanssa. Tässä yhteydessä on äärimmäisen tärkeää antaa julkisista hankinnoissa vastaaville henkilöille tietoa mahdollisuuksista soveltaa kestävyyskriteereitä tarjouskilpailuissa, jotta he voivat myös tehdä niin. Komitea korostaa, että tämä tiedon jakaminen voidaan toteuttaa osaamiskeskusten kautta. Osaamiskeskukset voivat avustaa paikallis- ja alueviranomaisia ja yrityksiäkin reilun kaupan hankintojen täytäntöönpanossa tarjoamalla tietoa ja asiantuntemusta. |
| --- | --- |

22.

kehottaa alue- ja paikallisyhteisöjä tekemään tiivistä yhteistyötä erilaisten sidosryhmien, esimerkiksi tietyn alueen yliopistojen, koulujen tai sairaaloiden kanssa. Tässä yhteydessä on äärimmäisen tärkeää antaa julkisista hankinnoissa vastaaville henkilöille tietoa mahdollisuuksista soveltaa kestävyyskriteereitä tarjouskilpailuissa, jotta he voivat myös tehdä niin. Komitea korostaa, että tämä tiedon jakaminen voidaan toteuttaa osaamiskeskusten kautta. Osaamiskeskukset voivat avustaa paikallis- ja alueviranomaisia ja yrityksiäkin reilun kaupan hankintojen täytäntöönpanossa tarjoamalla tietoa ja asiantuntemusta.

| 23. | ehdottaa, että jäsenvaltiot sisällyttävät oikeusjärjestykseensä mahdollisuuden lisätä julkisiin tarjouskilpailuihin kriteereitä, joilla varmistetaan reilun kaupan tuotteiden positiivinen erityiskohtelu. |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että jäsenvaltiot sisällyttävät oikeusjärjestykseensä mahdollisuuden lisätä julkisiin tarjouskilpailuihin kriteereitä, joilla varmistetaan reilun kaupan tuotteiden positiivinen erityiskohtelu.

| 24. | toteaa lisäksi, että esimerkiksi keskitetyn ostoista huolehtivan organisaation tai foorumin perustaminen voi olla hyvä tapa toteuttaa reilujen hankintojen järjestelmä paikallis- tai aluetasolla vaivattomasti. Tällaiset aloitteet voivat helpottaa reilun kaupan tuotteiden julkista hankintaa siten, että useammat paikallis- ja alueyhteisöt voivat koordinoida tilauksensa ja toimituksensa, jolloin ne pääsevät myös hyötymään kustannusten pienenemisestä. |
| --- | --- |

24.

toteaa lisäksi, että esimerkiksi keskitetyn ostoista huolehtivan organisaation tai foorumin perustaminen voi olla hyvä tapa toteuttaa reilujen hankintojen järjestelmä paikallis- tai aluetasolla vaivattomasti. Tällaiset aloitteet voivat helpottaa reilun kaupan tuotteiden julkista hankintaa siten, että useammat paikallis- ja alueyhteisöt voivat koordinoida tilauksensa ja toimituksensa, jolloin ne pääsevät myös hyötymään kustannusten pienenemisestä.

| 25. | on tyytyväinen EU:n toimielinten nykyisiin pyrkimyksiin tukea reilua kauppaa omien rakenteidensa puitteissa esimerkiksi niin, että EU:n järjestämissä tilaisuuksissa käytetään reilun kaupan tuotteita. Komitea kehottaa noudattamaan tällaista toimintatapaa järjestelmällisesti. EU:n toimielinten on itse näytettävä muille hyvää esimerkkiä, ja niiden olisi edistettävä reilun kaupan tuotteiden käyttöä paitsi viranomaistahojen keskuudessa myös EU:n järjestämissä tilaisuuksissa. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen EU:n toimielinten nykyisiin pyrkimyksiin tukea reilua kauppaa omien rakenteidensa puitteissa esimerkiksi niin, että EU:n järjestämissä tilaisuuksissa käytetään reilun kaupan tuotteita. Komitea kehottaa noudattamaan tällaista toimintatapaa järjestelmällisesti. EU:n toimielinten on itse näytettävä muille hyvää esimerkkiä, ja niiden olisi edistettävä reilun kaupan tuotteiden käyttöä paitsi viranomaistahojen keskuudessa myös EU:n järjestämissä tilaisuuksissa.

Panos ”reiluun yrittäjyyteen”

| 26. | katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöt voivat rohkaista oman alueensa yrityksiä ottamaan reilun kaupan ja yritysten yhteiskuntavastuun periaatteet huomioon käytännön toiminnassaan. Ne voivat esimerkiksi kannustaa paikallisia hotelleja ja ravintoloita ostamaan reilun kaupan tuotteita. Lisäksi voitaisiin kannustaa laatimaan reilun kaupan käytännesäännöt, joita paikallis- ja alueyhteisöissä toimivat yritykset sitoutuisivat noudattamaan. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöt voivat rohkaista oman alueensa yrityksiä ottamaan reilun kaupan ja yritysten yhteiskuntavastuun periaatteet huomioon käytännön toiminnassaan. Ne voivat esimerkiksi kannustaa paikallisia hotelleja ja ravintoloita ostamaan reilun kaupan tuotteita. Lisäksi voitaisiin kannustaa laatimaan reilun kaupan käytännesäännöt, joita paikallis- ja alueyhteisöissä toimivat yritykset sitoutuisivat noudattamaan.

| 27. | esittää, että reilun kaupan olisi myös kuuluttava elinkeinoelämän edistämisen tehtäväkenttään ja oltava osa asianomaisten valtakunnallisten elinkeinoelämän järjestöjen yhteiskuntavastuustrategiaa. Lisäksi voitaisiin EU:n tuella kehittää ja edistää useampien sidosryhmien yhteisiä aloitteita (esimerkiksi kestävän kaupan aloitteita eri jäsenvaltioissa tai tekstiili- ja vaatetusalan Fair Wear Foundation -järjestön tyyppisiä aloitteita tietyillä aloilla) tai tunnettuja merkkejä (kuten Fairtrade). |
| --- | --- |

27.

esittää, että reilun kaupan olisi myös kuuluttava elinkeinoelämän edistämisen tehtäväkenttään ja oltava osa asianomaisten valtakunnallisten elinkeinoelämän järjestöjen yhteiskuntavastuustrategiaa. Lisäksi voitaisiin EU:n tuella kehittää ja edistää useampien sidosryhmien yhteisiä aloitteita (esimerkiksi kestävän kaupan aloitteita eri jäsenvaltioissa tai tekstiili- ja vaatetusalan Fair Wear Foundation -järjestön tyyppisiä aloitteita tietyillä aloilla) tai tunnettuja merkkejä (kuten Fairtrade).

| 28. | muistuttaa, että reiluun kauppaan liittyviä kriteereitä voidaan soveltaa myös tuettaessa pk-yrityksiä ja yritysten perustamista julkisin varoin, esimerkiksi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahoin. Reilun kaupan messujen järjestäminen olisi niin ikään samansuuntainen askel, kuten saksalaisen kielialueen tätä nykyä suurimmat reilun kaupan ammattilais- ja kuluttajamessut Dortmundissa osoittavat. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että reiluun kauppaan liittyviä kriteereitä voidaan soveltaa myös tuettaessa pk-yrityksiä ja yritysten perustamista julkisin varoin, esimerkiksi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahoin. Reilun kaupan messujen järjestäminen olisi niin ikään samansuuntainen askel, kuten saksalaisen kielialueen tätä nykyä suurimmat reilun kaupan ammattilais- ja kuluttajamessut Dortmundissa osoittavat.

Reilun kaupan edistämiseen tähtäävien paikallisten ja alueellisten pyrkimysten tukeminen

| 29. | ehdottaa, että reilun kaupan alueiden konseptin laajentamiseksi tarkastellaan, missä määrin Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen inspiroima ”Saksan reilun kaupan pääkaupunki” -malli on omiaan kannustamaan Euroopan kuntia ja alueita reilun kaupan tukemiseen. Tällaisessa aloitteessa olisi myös otettava kohdennetusti huomioon keski- ja itäeurooppalaisten jäsenvaltioiden erityishaasteet. |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että reilun kaupan alueiden konseptin laajentamiseksi tarkastellaan, missä määrin Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen inspiroima ”Saksan reilun kaupan pääkaupunki” -malli on omiaan kannustamaan Euroopan kuntia ja alueita reilun kaupan tukemiseen. Tällaisessa aloitteessa olisi myös otettava kohdennetusti huomioon keski- ja itäeurooppalaisten jäsenvaltioiden erityishaasteet.

| 30. | on vakuuttunut, että Euroopan reilun kaupan pääkaupunki/alue -tunnustus lisäisi paikallis- ja alueyhteisöjen motivaatiota saavuttaa reilun kaupan aloitteiden avulla mainetta yli aluerajojen tai kansainvälisesti. Kansalaiset ja paikalliset ruohonjuuritason organisaatiot tulee ottaa aloitteeseen suoraan mukaan. |
| --- | --- |

30.

on vakuuttunut, että Euroopan reilun kaupan pääkaupunki/alue -tunnustus lisäisi paikallis- ja alueyhteisöjen motivaatiota saavuttaa reilun kaupan aloitteiden avulla mainetta yli aluerajojen tai kansainvälisesti. Kansalaiset ja paikalliset ruohonjuuritason organisaatiot tulee ottaa aloitteeseen suoraan mukaan.

Reilu kauppa vuoden 2015 jälkeisissä globaaleissa kehityspuitteissa

   (10)

| 31. | korostaa, että paikallisyhteisöjen roolia vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman muotoilussa on vahvistettava, kuten korkean tason paneeli on ehdottanut (11). Vuoden 2015 jälkeisissä kehitystavoitteissa on tunnustettava paikallisyhteisöjen asema kehityspolitiikan tärkeinä toimijoina, ja keskusteluissa parhaillaan käsiteltävien kestävyystavoitteiden pohjalta on laadittava koordinoituja valtiollisia, alueellisia ja paikallisia strategioita. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että paikallisyhteisöjen roolia vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman muotoilussa on vahvistettava, kuten korkean tason paneeli on ehdottanut (11). Vuoden 2015 jälkeisissä kehitystavoitteissa on tunnustettava paikallisyhteisöjen asema kehityspolitiikan tärkeinä toimijoina, ja keskusteluissa parhaillaan käsiteltävien kestävyystavoitteiden pohjalta on laadittava koordinoituja valtiollisia, alueellisia ja paikallisia strategioita.

| 32. | muistuttaa, että kestävyystavoitteiden toteuttaminen edellyttää kumppanuuksien kehittämistä lukuisien toimijoiden kesken. Tässä yhteydessä olisi edistettävä ja tuettava taloudellisesti ennen kaikkea sellaisia kumppanuuksia, joissa otetaan reilun kaupan alalla huomioon kaikki kestävyysajattelun ulottuvuudet. |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että kestävyystavoitteiden toteuttaminen edellyttää kumppanuuksien kehittämistä lukuisien toimijoiden kesken. Tässä yhteydessä olisi edistettävä ja tuettava taloudellisesti ennen kaikkea sellaisia kumppanuuksia, joissa otetaan reilun kaupan alalla huomioon kaikki kestävyysajattelun ulottuvuudet.

| 33. | suhtautuu myönteisesti äskettäin julkaistuun Euroopan komission tiedonantoon ”Vuoden 2015 jälkeinen köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävä uusi maailmanlaajuinen kumppanuus” ja etenkin nimenomaiseen toteamukseen, että kauppa edistää osallistavaa kasvua ja kestävää kehitystä. Lisäksi AK panee kiinnostuneena merkille nimenomaisen viittauksen reilun kaupan järjestelmiin, jotka tässä yhteydessä edistävät osaltaan taloudellisia, ekologisia ja sosiaalisia hyötyjä. |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti äskettäin julkaistuun Euroopan komission tiedonantoon ”Vuoden 2015 jälkeinen köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävä uusi maailmanlaajuinen kumppanuus” ja etenkin nimenomaiseen toteamukseen, että kauppa edistää osallistavaa kasvua ja kestävää kehitystä. Lisäksi AK panee kiinnostuneena merkille nimenomaisen viittauksen reilun kaupan järjestelmiin, jotka tässä yhteydessä edistävät osaltaan taloudellisia, ekologisia ja sosiaalisia hyötyjä.

| 34. | katsoo, että on kehitettävä konkreettiset indikaattorit, jotta tavoitteiden saavuttamista voidaan mitata. Reilun kaupan olisi oltava tuotannon ja kulutuksen kestävyysperiaatteiden mukaisuutta osoittava indikaattori erityisesti julkisten hankintojen yhteydessä. Se voisi myös toimia etenkin yhteisvastuukumppanuuksia koskevan tavoitteen saavuttamisen indikaattorina, koska alalla on jo saatu erittäin myönteisiä kokemuksia erilaisten sidosryhmien osallistumisesta. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että on kehitettävä konkreettiset indikaattorit, jotta tavoitteiden saavuttamista voidaan mitata. Reilun kaupan olisi oltava tuotannon ja kulutuksen kestävyysperiaatteiden mukaisuutta osoittava indikaattori erityisesti julkisten hankintojen yhteydessä. Se voisi myös toimia etenkin yhteisvastuukumppanuuksia koskevan tavoitteen saavuttamisen indikaattorina, koska alalla on jo saatu erittäin myönteisiä kokemuksia erilaisten sidosryhmien osallistumisesta.

Kokemustenvaihto

| 35. | viittaa tutkimukseen paikallis- ja alueyhteisöjen toimista reilun kaupan tukemiseksi. Tutkimuksessa tuodaan esiin erilaisia lähestymistapoja, joita EU:ssa sovelletaan reiluun kauppaan, ja tarkastellaan mahdollisia esteitä. Tutkimusta on myös täydennetty parhaiden käytänteiden valikoimalla. AK julkaisee tämän aineiston, jotta alalle syntyisi oppimis- ja pätevöitymisyhteisöjä. Lisäksi aineisto on tarkoitettu tässä lausunnossa esitettyjen poliittisten vaatimusten tueksi. |
| --- | --- |

35.

viittaa tutkimukseen paikallis- ja alueyhteisöjen toimista reilun kaupan tukemiseksi. Tutkimuksessa tuodaan esiin erilaisia lähestymistapoja, joita EU:ssa sovelletaan reiluun kauppaan, ja tarkastellaan mahdollisia esteitä. Tutkimusta on myös täydennetty parhaiden käytänteiden valikoimalla. AK julkaisee tämän aineiston, jotta alalle syntyisi oppimis- ja pätevöitymisyhteisöjä. Lisäksi aineisto on tarkoitettu tässä lausunnossa esitettyjen poliittisten vaatimusten tueksi.

| 36. | on tyytyväinen siihen, että reilu kauppa on yksi tämänvuotisen hajautettua kehitysyhteistyötä käsittelevän konferenssin aiheista. AK katsoo, että sen on näiden tilaisuuksien yhteydessä nivottava reilu kauppa aiempaa tiiviimmin muihin aluetason nykyisiin toimiin ja verkostoihin. |
| --- | --- |

36.

on tyytyväinen siihen, että reilu kauppa on yksi tämänvuotisen hajautettua kehitysyhteistyötä käsittelevän konferenssin aiheista. AK katsoo, että sen on näiden tilaisuuksien yhteydessä nivottava reilu kauppa aiempaa tiiviimmin muihin aluetason nykyisiin toimiin ja verkostoihin.

| 37. | korostaa, että kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan (DEAR, Development Education and Awareness Raising) ohjelmiin ja muihin vastaaviin ohjelmiin osoitetuin varoin olisi tulevaisuudessa myös luotava mahdollisuuksia lisätä ystävyyskaupunkitoimintaa reilun kaupan alalla etenkin etelässä sijaitsevien kaupunkien kanssa. Komitea kannattaa paikallis- ja alueviranomaisten ja EU:n kumppanimaissa toimivien reilun kaupan tuottajien verkostojen välisten strategisten kumppanuuksien perustamista kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja paikallisviranomaisille tarkoitetun uuden temaattisen ohjelman avulla. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan (DEAR, Development Education and Awareness Raising) ohjelmiin ja muihin vastaaviin ohjelmiin osoitetuin varoin olisi tulevaisuudessa myös luotava mahdollisuuksia lisätä ystävyyskaupunkitoimintaa reilun kaupan alalla etenkin etelässä sijaitsevien kaupunkien kanssa. Komitea kannattaa paikallis- ja alueviranomaisten ja EU:n kumppanimaissa toimivien reilun kaupan tuottajien verkostojen välisten strategisten kumppanuuksien perustamista kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja paikallisviranomaisille tarkoitetun uuden temaattisen ohjelman avulla.

| 38. | seuraa kiinnostuneena Pays de la Loiren alueen reilun kaupan kokouksen (Conseil Ligérien du Commerce Équitable) kaltaisia käytänteitä. Kokous saattaa kaikki alueen reilun kaupan toimijat vuosittain yhteen vaihtamaan kokemuksia eri aloilta. |
| --- | --- |

38.

seuraa kiinnostuneena Pays de la Loiren alueen reilun kaupan kokouksen (Conseil Ligérien du Commerce Équitable) kaltaisia käytänteitä. Kokous saattaa kaikki alueen reilun kaupan toimijat vuosittain yhteen vaihtamaan kokemuksia eri aloilta.

EU:n kauppapolitiikka

| 39. | muistuttaa, että EU:lla on keskeinen rooli maailmankaupassa ja että unioni pyrkii myös vahvistamaan johtoasemaansa kestävästä kehityksestä käytävässä keskustelussa. Komitea kehottaakin EU:n toimielimiä hoitamaan unionin ulkomaankaupan siten, että se edistää kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että EU:lla on keskeinen rooli maailmankaupassa ja että unioni pyrkii myös vahvistamaan johtoasemaansa kestävästä kehityksestä käytävässä keskustelussa. Komitea kehottaakin EU:n toimielimiä hoitamaan unionin ulkomaankaupan siten, että se edistää kestävää kehitystä.

| 40. | panee tyytyväisenä merkille, että EU on ryhtynyt tiettyihin toimenpiteisiin ja esimerkiksi vaatii, että kolmansien maiden kanssa tehtäviin kauppasopimuksiin on sisällytettävä laajennettu kestävää kehitystä käsittelevä luku. Eräissä kahdenvälisissä kauppasopimuksissa jopa todetaan selvästi, että sopimuspuolet tukevat reilua ja oikeudenmukaista kauppaa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että markkinoiden avautumisen tulisi hyödyttää myös pientilallisia. |
| --- | --- |

40.

panee tyytyväisenä merkille, että EU on ryhtynyt tiettyihin toimenpiteisiin ja esimerkiksi vaatii, että kolmansien maiden kanssa tehtäviin kauppasopimuksiin on sisällytettävä laajennettu kestävää kehitystä käsittelevä luku. Eräissä kahdenvälisissä kauppasopimuksissa jopa todetaan selvästi, että sopimuspuolet tukevat reilua ja oikeudenmukaista kauppaa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että markkinoiden avautumisen tulisi hyödyttää myös pientilallisia.

| 41. | kehottaa huolehtimaan sopimusten täytäntöönpanon yhteydessä siitä, että asianomaisten maiden pienviljelijöitä tuetaan reilun kaupan edistämisessä. Tämä voi tapahtua esimerkiksi niin, että talousvaltuuskunnat tekevät yhteistyössä paikallis- tai alueviranomaisten ja kumppanimaissa sijaitsevien EU:n edustustojen kanssa kohdennettuja vierailuja pienviljelijöiden luo ja tutustuvat paikallisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

41.

kehottaa huolehtimaan sopimusten täytäntöönpanon yhteydessä siitä, että asianomaisten maiden pienviljelijöitä tuetaan reilun kaupan edistämisessä. Tämä voi tapahtua esimerkiksi niin, että talousvaltuuskunnat tekevät yhteistyössä paikallis- tai alueviranomaisten ja kumppanimaissa sijaitsevien EU:n edustustojen kanssa kohdennettuja vierailuja pienviljelijöiden luo ja tutustuvat paikallisiin olosuhteisiin.

Työolosuhteet kansainvälisissä toimitusketjuissa

| 42. | korostaa, että yleinen huomio ja monien kuluttajien mielenkiinto on viime vuosina kohdistunut yhä enemmän tuotantomaiden kohtuuttomiin työoloihin ja ihmisoikeusloukkauksiin. Esimerkiksi Saksan ja Alankomaiden hallitukset tekevät yritysten, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteistyötä samankaltaisten tekstiilialan aloitteiden parissa, jotta kansainvälisen vaatetusteollisuuden työntekijöille saataisiin paremmat ja kestävyysajattelun mukaisemmat elin- ja työolot kautta koko toimitusketjun. Euroopan komissio pohtii parhaillaan samanlaista lähestymistapaa EU:n tasolla. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että yleinen huomio ja monien kuluttajien mielenkiinto on viime vuosina kohdistunut yhä enemmän tuotantomaiden kohtuuttomiin työoloihin ja ihmisoikeusloukkauksiin. Esimerkiksi Saksan ja Alankomaiden hallitukset tekevät yritysten, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteistyötä samankaltaisten tekstiilialan aloitteiden parissa, jotta kansainvälisen vaatetusteollisuuden työntekijöille saataisiin paremmat ja kestävyysajattelun mukaisemmat elin- ja työolot kautta koko toimitusketjun. Euroopan komissio pohtii parhaillaan samanlaista lähestymistapaa EU:n tasolla.

| 43. | pitää tällaisia aloitteita erittäin tervetulleina ja kehottaa paitsi komissiota myös jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kehittämään vastaavanlaisia hankkeita, joihin paikallis- ja alueyhteisöt on otettava mukaan keskustelukumppaneiksi. |
| --- | --- |

43.

pitää tällaisia aloitteita erittäin tervetulleina ja kehottaa paitsi komissiota myös jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kehittämään vastaavanlaisia hankkeita, joihin paikallis- ja alueyhteisöt on otettava mukaan keskustelukumppaneiksi.

Reilun kaupan edistäminen kahdenvälisissä suhteissa

| 44. | kehottaa hyödyntämään entistä enemmän myös muita reilun kaupan edistämismahdollisuuksia, esimerkiksi hajautetun kehitysyhteistyön ja reilun kaupan kytkemistä toisiinsa. Lähtökohdaksi voitaisiin ottaa kokemukset, joita on saatu reilun kaupan käyttöönotosta eteläisen pallonpuoliskon kaupunkien ja alueiden kanssa jo solmittujen kumppanuuksien yhteydessä sekä kumppanuustoiminnasta Euroopassa. |
| --- | --- |

44.

kehottaa hyödyntämään entistä enemmän myös muita reilun kaupan edistämismahdollisuuksia, esimerkiksi hajautetun kehitysyhteistyön ja reilun kaupan kytkemistä toisiinsa. Lähtökohdaksi voitaisiin ottaa kokemukset, joita on saatu reilun kaupan käyttöönotosta eteläisen pallonpuoliskon kaupunkien ja alueiden kanssa jo solmittujen kumppanuuksien yhteydessä sekä kumppanuustoiminnasta Euroopassa.

| 45. | esittääkin, että reilun kaupan verkostoja olisi kehitettävä edelleen ja tuettava. Tämä koskee erityisesti verkostoja, jotka yhdistävät useita EU:n kaupunkeja tai alueita yli unionin sisärajojen, kuten Metzin, Luxemburgin, Trierin ja Saarbrückenin rajatylittävä reilun kaupan kaupunkien verkosto. |
| --- | --- |

45.

esittääkin, että reilun kaupan verkostoja olisi kehitettävä edelleen ja tuettava. Tämä koskee erityisesti verkostoja, jotka yhdistävät useita EU:n kaupunkeja tai alueita yli unionin sisärajojen, kuten Metzin, Luxemburgin, Trierin ja Saarbrückenin rajatylittävä reilun kaupan kaupunkien verkosto.

Bryssel 4. kesäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Pari esimerkkiä: ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi” (CDR2010-2013), ”Globaali Eurooppa – Uusi lähestymistapa EU:n ulkoisen toiminnan rahoittamiseen” (CDR732-2012).

2

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma reilusta kaupasta ja kehityksestä (2005/2245(INI)).

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  AK:n lausunto ”Reilu kauppa ja valtiosta riippumattomat kestävän kaupan varmistavat järjestelmät kestävän kehityksen edistäjinä” (CDR214-2009).

5

(6)  AK:n lausunto ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (CDR364-2011).

6

(7)  Euroopan parlamentin 17. marraskuuta 2014 antama mietintö EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (2014/2143(INI)).

7

(8)  Edellä mainittu AK:n lausunto ”Reilu kauppa ja valtiosta riippumattomat kestävän kaupan varmistavat järjestelmät kestävän kehityksen edistäjinä” (CDR214-2009).

8

(9)  Special Eurobarometer 421: The European Year for Development – Citizens' Views on Development, Cooperation and Aid (Erityiseurobarometri 421 ”Kehitysyhteistyön eurooppalainen teemavuosi – EU:n kansalaisten näkemyksiä kehityksestä, yhteistyöstä ja avusta”).

9

(10)  ”Ihmisarvoinen elämä kaikille: visiosta yhteisiin toimiin” (valmisteilla).

10

(11)  Vuoden 2015 jälkeistä kehitysohjelmaa käsittelevän korkea-arvoisista henkilöistä koostuvan ryhmän raportti, 30. toukokuuta 2013.

11

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

112. täysistunto, 3.–4. kesäkuuta 2015

| 7.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 260/22

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat

(2015/C 260/05)

| Esittelijä | Mauro D'ATTIS (IT, EPP), Brindisin kaupunginvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista
  COM(2015) 98 final |

Esittelijä

Mauro D'ATTIS (IT, EPP), Brindisin kaupunginvaltuutettu

Viiteasiakirja

Ehdotus – neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

COM(2015) 98 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unioni on perussopimuksen määräysten mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssipolitiikan alalla ja makrotalous- ja rakennepolitiikan alalla. Talouspolitiikan EU-ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talouden ja julkisen talouden
  monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen. EU-ohjausjakson järkeistäminen ja vahvistaminen, jota esitetään vuotta 2015 koskevassa komission vuotuisessa kasvuselvityksessä, parantaa entisestään sen toimintaa. | Unioni on perussopimuksen määräysten mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssipolitiikan alalla ja makrotalous- ja rakennepolitiikan alalla. Talouspolitiikan EU-ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talous-, budjetti-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan
  monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen. EU-ohjausjakson järkeistäminen ja vahvistaminen, jota esitetään vuotta 2015 koskevassa komission vuotuisessa kasvuselvityksessä, parantaa entisestään sen toimintaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unioni on perussopimuksen määräysten mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssipolitiikan alalla ja makrotalous- ja rakennepolitiikan alalla. Talouspolitiikan EU-ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talouden ja julkisen talouden
  monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen. EU-ohjausjakson järkeistäminen ja vahvistaminen, jota esitetään vuotta 2015 koskevassa komission vuotuisessa kasvuselvityksessä, parantaa entisestään sen toimintaa.

Unioni on perussopimuksen määräysten mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssipolitiikan alalla ja makrotalous- ja rakennepolitiikan alalla. Talouspolitiikan EU-ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talous-, budjetti-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan
  monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen. EU-ohjausjakson järkeistäminen ja vahvistaminen, jota esitetään vuotta 2015 koskevassa komission vuotuisessa kasvuselvityksessä, parantaa entisestään sen toimintaa.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Eurooppa 2020 -strategia on toteutettava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, jotka, kun otetaan huomioon niiden asiantuntemus ja valmiudet suuntaviivojen kattamilla aloilla sekä toissijaisuusperiaate, ovat keskeisessä asemassa valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia uudistusohjelmia etenkin sosiaalipalvelujen ja työmarkkinoille integroitumista edistävien strategioiden yhteydessä. Lisäksi kaikissa strategian viestintään liittyvissä toimissa on hyödynnettävä paikallis- ja alueviranomaisten roolia, sillä paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Eurooppa 2020 -strategia on toteutettava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, jotka, kun otetaan huomioon niiden asiantuntemus ja valmiudet suuntaviivojen kattamilla aloilla sekä toissijaisuusperiaate, ovat keskeisessä asemassa valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia uudistusohjelmia etenkin sosiaalipalvelujen ja työmarkkinoille integroitumista edistävien strategioiden yhteydessä. Lisäksi kaikissa strategian viestintään liittyvissä toimissa on hyödynnettävä paikallis- ja alueviranomaisten roolia, sillä paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia.

Perustelu

Vahvistetaan poliittinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa pantaessa täytäntöön Eurooppa 2020 -strategiassa määriteltyjä politiikkoja (1) .

Muutosehdotus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahoitus- ja talouskriisi paljasti ja korosti merkittäviä heikkouksia unionin ja jäsenvaltioiden taloudessa. Kriisi toi myös esiin jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiiviin keskinäisen riippuvuuden. Keskeisenä haasteena on saada unioni siirtymään tilaan, jossa kasvu on vahvaa, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja. Tämä edellyttää koordinoituja ja kunnianhimoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla perussopimuksen määräysten ja unionin talouden ohjausjärjestelmän mukaisesti. Näissä toimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niihin olisi sisällyttävä investointien edistäminen, sitoutuminen rakenneuudistuksiin ja vastuullisen finanssipolitiikan harjoittaminen. | Rahoitus- ja talouskriisi paljasti ja korosti merkittäviä heikkouksia unionin ja jäsenvaltioiden taloudessa. Kriisi toi myös esiin jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiiviin keskinäisen riippuvuuden. Keskeisenä haasteena on saada unioni siirtymään tilaan, jossa kasvu on vahvaa, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja. Tämä edellyttää koordinoituja ja kunnianhimoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla perussopimuksen määräysten ja unionin talouden ohjausjärjestelmän mukaisesti. Näissä toimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niihin olisi sisällyttävä
  julkisten ja yksityisten
  investointien edistäminen, sitoutuminen rakenneuudistuksiin ja vastuullisen finanssipolitiikan harjoittaminen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahoitus- ja talouskriisi paljasti ja korosti merkittäviä heikkouksia unionin ja jäsenvaltioiden taloudessa. Kriisi toi myös esiin jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiiviin keskinäisen riippuvuuden. Keskeisenä haasteena on saada unioni siirtymään tilaan, jossa kasvu on vahvaa, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja. Tämä edellyttää koordinoituja ja kunnianhimoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla perussopimuksen määräysten ja unionin talouden ohjausjärjestelmän mukaisesti. Näissä toimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niihin olisi sisällyttävä investointien edistäminen, sitoutuminen rakenneuudistuksiin ja vastuullisen finanssipolitiikan harjoittaminen.

Rahoitus- ja talouskriisi paljasti ja korosti merkittäviä heikkouksia unionin ja jäsenvaltioiden taloudessa. Kriisi toi myös esiin jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiiviin keskinäisen riippuvuuden. Keskeisenä haasteena on saada unioni siirtymään tilaan, jossa kasvu on vahvaa, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja. Tämä edellyttää koordinoituja ja kunnianhimoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla perussopimuksen määräysten ja unionin talouden ohjausjärjestelmän mukaisesti. Näissä toimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niihin olisi sisällyttävä
  julkisten ja yksityisten
  investointien edistäminen, sitoutuminen rakenneuudistuksiin ja vastuullisen finanssipolitiikan harjoittaminen.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös kriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan yhteenkuuluvuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunta- ja talouselämään. Olisi taattava, että kaikille on tarjolla mahdollisuuksia ja että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vähenevät, etenkin varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät työmarkkinoille osallistumista. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että talouskasvun hyödyt saavuttavat kaikki kansalaiset ja kaikki alueet. | Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös kriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan yhteenkuuluvuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunta- ja talouselämään. Olisi taattava, että kaikille on tarjolla mahdollisuuksia ja että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vähenevät, etenkin varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät työmarkkinoille osallistumista
  ja työvoiman liikkumista
  . Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että talouskasvun hyödyt saavuttavat kaikki kansalaiset ja kaikki alueet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös kriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan yhteenkuuluvuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunta- ja talouselämään. Olisi taattava, että kaikille on tarjolla mahdollisuuksia ja että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vähenevät, etenkin varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät työmarkkinoille osallistumista. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että talouskasvun hyödyt saavuttavat kaikki kansalaiset ja kaikki alueet.

Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös kriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan yhteenkuuluvuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunta- ja talouselämään. Olisi taattava, että kaikille on tarjolla mahdollisuuksia ja että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vähenevät, etenkin varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät työmarkkinoille osallistumista
  ja työvoiman liikkumista
  . Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että talouskasvun hyödyt saavuttavat kaikki kansalaiset ja kaikki alueet.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Suuntaviivojen mukaiset toimet ovat merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Suuntaviivat muodostavat yhdennetyt eurooppalaiset ja kansalliset toimintalinjat, jotka jäsenvaltioiden ja unionin olisi pantava täytäntöön, jotta saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia koordinoiduista rakenneuudistuksista ja asianmukainen talouspolitiikkayhdistelmä ja jotta eurooppalaisella politiikalla vaikutetaan johdonmukaisemmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin. | Suuntaviivojen mukaiset toimet ovat merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Suuntaviivat muodostavat yhdennetyt eurooppalaiset ja kansalliset toimintalinjat, jotka jäsenvaltioiden ja unionin olisi pantava täytäntöön, jotta saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia koordinoiduista rakenneuudistuksista –
  joissa otetaan huomioon eri alueiden sosioekonomiset erityispiirteet
  – ja asianmukainen talouspolitiikkayhdistelmä ja jotta eurooppalaisella politiikalla vaikutetaan johdonmukaisemmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin.
  Strategia on pantava täytäntöön yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Suuntaviivojen mukaiset toimet ovat merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Suuntaviivat muodostavat yhdennetyt eurooppalaiset ja kansalliset toimintalinjat, jotka jäsenvaltioiden ja unionin olisi pantava täytäntöön, jotta saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia koordinoiduista rakenneuudistuksista ja asianmukainen talouspolitiikkayhdistelmä ja jotta eurooppalaisella politiikalla vaikutetaan johdonmukaisemmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin.

Suuntaviivojen mukaiset toimet ovat merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Suuntaviivat muodostavat yhdennetyt eurooppalaiset ja kansalliset toimintalinjat, jotka jäsenvaltioiden ja unionin olisi pantava täytäntöön, jotta saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia koordinoiduista rakenneuudistuksista –
  joissa otetaan huomioon eri alueiden sosioekonomiset erityispiirteet
  – ja asianmukainen talouspolitiikkayhdistelmä ja jotta eurooppalaisella politiikalla vaikutetaan johdonmukaisemmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin.
  Strategia on pantava täytäntöön yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat asiantuntemuksensa ja valmiuksiensa vuoksi ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti keskeisiä toimijoita valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia uudistusohjelmia sekä toteutettaessa kaikkia Eurooppa 2020 -strategiaan liittyviä viestintätoimia (2).

Muutosehdotus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltioiden ja unionin olisi asetettava käyttöön asianmukaiset puitteet sellaisten nykyisten EU:n välineiden entistä tehokkaammalle ja tuloksellisemmalle käytölle, joiden avulla paikallis- ja alueviranomaisia autetaan suoriutumaan velvollisuuksistaan pantaessa täytäntöön sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden politiikkoja, jotta varmistetaan asianmukaiset sosiaalisen suojelun muodot, joilla torjutaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja ehkäistään vakavaa, etenkin pitkäaikaista työttömyyttä sekä nuorisotyöttömyyttä sosiaali- ja työvoimapalvelujen kautta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden ja unionin olisi asetettava käyttöön asianmukaiset puitteet sellaisten nykyisten EU:n välineiden entistä tehokkaammalle ja tuloksellisemmalle käytölle, joiden avulla paikallis- ja alueviranomaisia autetaan suoriutumaan velvollisuuksistaan pantaessa täytäntöön sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden politiikkoja, jotta varmistetaan asianmukaiset sosiaalisen suojelun muodot, joilla torjutaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja ehkäistään vakavaa, etenkin pitkäaikaista työttömyyttä sekä nuorisotyöttömyyttä sosiaali- ja työvoimapalvelujen kautta.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset panevat konkreettisesti täytäntöön sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden politiikkoja sosiaali- ja työvoimapalvelujen kautta. Huolimatta jo toteutetuista toimista, esimerkkinä 20 prosentin varaaminen ESR:n varoista sosiaalista osallistamista varten, työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa olisi asetettava käyttöön asianmukaiset puitteet ja entistä asianmukaisemmat rahoitusvälineet, joiden avulla paikallis- ja alueviranomaisia autetaan suoriutumaan velvollisuuksistaan (3).

Muutosehdotus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka nämä suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana. | Vaikka nämä suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana.
  Paikallis- ja alueviranomaisilla on suuntaviivojen kattamien alojen toimivaltuuksiensa ja asiantuntemuksensa perusteella ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti keskeinen rooli pantaessa suuntaviivoja täytäntöön etenkin sosiaalipalvelujen ja työmarkkinoille integroitumista edistävien strategioiden alalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaikka nämä suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana.

Vaikka nämä suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana.
  Paikallis- ja alueviranomaisilla on suuntaviivojen kattamien alojen toimivaltuuksiensa ja asiantuntemuksensa perusteella ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti keskeinen rooli pantaessa suuntaviivoja täytäntöön etenkin sosiaalipalvelujen ja työmarkkinoille integroitumista edistävien strategioiden alalla.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 8

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 5 ensimmäinen kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi helpotettava työpaikkojen luomista, poistettava tekijöitä, jotka estävät yrityksiä palkkaamasta ihmisiä, edistettävä yrittäjyyttä ja erityisesti tuettava pienten yritysten luomista ja kasvua sekä naisten että miesten työllisyysasteen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin. | Jäsenvaltioiden olisi helpotettava työpaikkojen luomista, poistettava tekijöitä, jotka estävät yrityksiä palkkaamasta ihmisiä, edistettävä yrittäjyyttä ja erityisesti tuettava pienten yritysten luomista ja kasvua sekä naisten että miesten työllisyysasteen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin.


  Jäsenvaltioiden olisi tuettava erilaiset aktiiviset työvoimapoliittiset välineet huomioon ottaen myös itsenäistä ammatinharjoittamista ja etenkin yrittäjyyttä, sillä niillä on merkittävä vaikutus talouskasvuun paikallistasolla. Lisäksi olisi tuettava nuorten startup-yrityksiä, mikroyrityksiä sekä keskisuuren ja suuren riskin innovatiivisia ja kunnianhimoisia hankkeita rasittamatta niitä toteuttamista estävällä byrokratialla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi helpotettava työpaikkojen luomista, poistettava tekijöitä, jotka estävät yrityksiä palkkaamasta ihmisiä, edistettävä yrittäjyyttä ja erityisesti tuettava pienten yritysten luomista ja kasvua sekä naisten että miesten työllisyysasteen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin.

Jäsenvaltioiden olisi helpotettava työpaikkojen luomista, poistettava tekijöitä, jotka estävät yrityksiä palkkaamasta ihmisiä, edistettävä yrittäjyyttä ja erityisesti tuettava pienten yritysten luomista ja kasvua sekä naisten että miesten työllisyysasteen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin.

Jäsenvaltioiden olisi tuettava erilaiset aktiiviset työvoimapoliittiset välineet huomioon ottaen myös itsenäistä ammatinharjoittamista ja etenkin yrittäjyyttä, sillä niillä on merkittävä vaikutus talouskasvuun paikallistasolla. Lisäksi olisi tuettava nuorten startup-yrityksiä, mikroyrityksiä sekä keskisuuren ja suuren riskin innovatiivisia ja kunnianhimoisia hankkeita rasittamatta niitä toteuttamista estävällä byrokratialla.

Perustelu

On muistettava, että yrittäjyys vaikuttaa voimakkaasti talouskasvuun paikallistasolla, eikä sitä näin ollen voida sulkea pois työllisyyttä edistävistä politiikoista.

Muutosehdotus 9

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 6 ensimmäinen kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tuottavuutta ja työllistettävyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja ja taitoja. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat investoinnit yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin ja parannettava niiden tehokkuutta ja toimivuutta työvoiman taitotason kohottamiseksi, jotta työntekijät pystyvät paremmin ennakoimaan dynaamisten työmarkkinoiden nopeasti muuttuvia tarpeita ja vastaamaan niihin yhä digitaalisemmaksi muuttuvassa taloudessa. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiä, joilla parannetaan laadukkaan aikuiskoulutuksen saatavuutta kaikille, ja pantava täytäntöön aktiivisena ikääntymistä koskevia strategioita pidemmän työelämässä pysymisen mahdollistamiseksi. | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tuottavuutta ja työllistettävyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja ja taitoja.
  Jäsenvaltioiden tulisi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja käymällä vuoropuhelua yksityisen ja julkisen sektorin kanssa varmistaa koulutuksen avulla, että työvoiman osaaminen ja työmarkkinoiden tarpeet kohtaavat nykyistä paremmin.
  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat investoinnit yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen
  sekä elinikäisen oppimisen
  järjestelmiin ja parannettava niiden tehokkuutta ja toimivuutta työvoiman taitotason kohottamiseksi, jotta työntekijät pystyvät paremmin ennakoimaan dynaamisten työmarkkinoiden nopeasti muuttuvia tarpeita ja vastaamaan niihin yhä digitaalisemmaksi muuttuvassa taloudessa. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiä, joilla parannetaan laadukkaan aikuiskoulutuksen saatavuutta kaikille, ja pantava täytäntöön aktiivisena ikääntymistä koskevia strategioita pidemmän työelämässä pysymisen mahdollistamiseksi.


  Tässä yhteydessä olisi jatkettava kaikkia toimia, joilla pyritään vahvistamaan siirtymistä vihreään ja siniseen talouteen, ja varmistettava työvoiman kysynnän ja osaamisen kohtaaminen ennakoimalla ja hallinnoimalla muutoksia henkilöresursseihin liittyvissä tarpeissa ja siirrettävä verotusta muihin maksumuotoihin. Näin voidaan alentaa etenkin nuorisotyöttömyysastetta, joka on nyt noussut Euroopan unionissa keskimäärin yli 22 prosenttiin. Samalla on tuettava yhteisötalouden kehittämistä, kun otetaan huomioon tämän sektorin potentiaali laadukkaiden työpaikkojen luomisessa etenkin Euroopan alueiden ja paikallisyhteisöjen tarpeiden valossa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tuottavuutta ja työllistettävyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja ja taitoja. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat investoinnit yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin ja parannettava niiden tehokkuutta ja toimivuutta työvoiman taitotason kohottamiseksi, jotta työntekijät pystyvät paremmin ennakoimaan dynaamisten työmarkkinoiden nopeasti muuttuvia tarpeita ja vastaamaan niihin yhä digitaalisemmaksi muuttuvassa taloudessa. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiä, joilla parannetaan laadukkaan aikuiskoulutuksen saatavuutta kaikille, ja pantava täytäntöön aktiivisena ikääntymistä koskevia strategioita pidemmän työelämässä pysymisen mahdollistamiseksi.

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tuottavuutta ja työllistettävyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja ja taitoja.
  Jäsenvaltioiden tulisi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja käymällä vuoropuhelua yksityisen ja julkisen sektorin kanssa varmistaa koulutuksen avulla, että työvoiman osaaminen ja työmarkkinoiden tarpeet kohtaavat nykyistä paremmin.
  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat investoinnit yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen
  sekä elinikäisen oppimisen
  järjestelmiin ja parannettava niiden tehokkuutta ja toimivuutta työvoiman taitotason kohottamiseksi, jotta työntekijät pystyvät paremmin ennakoimaan dynaamisten työmarkkinoiden nopeasti muuttuvia tarpeita ja vastaamaan niihin yhä digitaalisemmaksi muuttuvassa taloudessa. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiä, joilla parannetaan laadukkaan aikuiskoulutuksen saatavuutta kaikille, ja pantava täytäntöön aktiivisena ikääntymistä koskevia strategioita pidemmän työelämässä pysymisen mahdollistamiseksi.

Tässä yhteydessä olisi jatkettava kaikkia toimia, joilla pyritään vahvistamaan siirtymistä vihreään ja siniseen talouteen, ja varmistettava työvoiman kysynnän ja osaamisen kohtaaminen ennakoimalla ja hallinnoimalla muutoksia henkilöresursseihin liittyvissä tarpeissa ja siirrettävä verotusta muihin maksumuotoihin. Näin voidaan alentaa etenkin nuorisotyöttömyysastetta, joka on nyt noussut Euroopan unionissa keskimäärin yli 22 prosenttiin. Samalla on tuettava yhteisötalouden kehittämistä, kun otetaan huomioon tämän sektorin potentiaali laadukkaiden työpaikkojen luomisessa etenkin Euroopan alueiden ja paikallisyhteisöjen tarpeiden valossa.

Perustelu

Komitea korostaa lausunnossa ”Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskeva EU:n laatukehys” (COR-2014-01319) esitetyn aiemman kannanottonsa mukaisesti paikallis- ja alueviranomaisten ja yksityissektorin tärkeää roolia osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden kohtaamisen varmistamisessa. Muutosehdotuksessa painotetaan niin ikään elinikäisen oppimisen merkitystä ja tuodaan esiin tarve keskittyä vihreään talouteen (4)
   (5), ja yhteisötalouteen, jotka tarjoavat erittäin merkittäviä työllisyysmahdollisuuksia ja liittyvät talouden paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen (6).

Muutosehdotus 10

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 6 neljäs kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Esteitä työmarkkinoille osallistumiseen olisi vähennettävä, erityisesti naisten, ikääntyvien työntekijöiden, nuorten, vammaisten ja laillisten maahanmuuttajien osalta. Työmarkkinoilla on varmistettava sukupuolten tasa-arvo, myös samapalkkaisuus, sekä kohtuuhintaisen ja laadukkaan varhaiskasvatuksen ja lastenhoidon saatavuus. | Esteitä työmarkkinoille osallistumiseen olisi vähennettävä, erityisesti naisten, ikääntyvien työntekijöiden, nuorten, vammaisten ja laillisten maahanmuuttajien osalta. Työmarkkinoilla on varmistettava sukupuolten tasa-arvo, myös samapalkkaisuus, sekä kohtuuhintaisen ja laadukkaan varhaiskasvatuksen ja lastenhoidon
  sekä pitkäaikaishoidon
  saatavuus.
  Lisäksi tulee edistää epätyypillisiä työllisyyden muotoja konkreettisen sääntelykehyksen avulla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Esteitä työmarkkinoille osallistumiseen olisi vähennettävä, erityisesti naisten, ikääntyvien työntekijöiden, nuorten, vammaisten ja laillisten maahanmuuttajien osalta. Työmarkkinoilla on varmistettava sukupuolten tasa-arvo, myös samapalkkaisuus, sekä kohtuuhintaisen ja laadukkaan varhaiskasvatuksen ja lastenhoidon saatavuus.

Esteitä työmarkkinoille osallistumiseen olisi vähennettävä, erityisesti naisten, ikääntyvien työntekijöiden, nuorten, vammaisten ja laillisten maahanmuuttajien osalta. Työmarkkinoilla on varmistettava sukupuolten tasa-arvo, myös samapalkkaisuus, sekä kohtuuhintaisen ja laadukkaan varhaiskasvatuksen ja lastenhoidon
  sekä pitkäaikaishoidon
  saatavuus.
  Lisäksi tulee edistää epätyypillisiä työllisyyden muotoja konkreettisen sääntelykehyksen avulla.

Perustelu

Naisten hoidettavana on pienten lasten lisäksi usein myös vanhuksia tai vammaisia. Työllisyyspolitiikassa ei pitäisi sivuuttaa tarvetta edistää epätyypillisten työllisyyden muotoja.

Muutosehdotus 11

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 6 viides kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä Euroopan sosiaalirahaston ja unionin muiden rahastojen tukea täysimääräisesti työllisyyden, sosiaaliseen osallisuuden, koulutuksen ja julkishallinnon parantamiseksi. | Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä Euroopan sosiaalirahaston ja unionin muiden rahastojen tukea täysimääräisesti työllisyyden, sosiaaliseen osallisuuden, koulutuksen ja julkishallinnon parantamiseksi
  noudattaen rahastoihin sovellettavia tarkistettuja sääntöjä kaikilta osin
  .
  Etenkin Euroopan sosiaalirahaston olisi oltava nykyistä tulossuuntautuneempi, tulosten olisi oltava paremmin mitattavissa (työllisyys, sosiaalinen osallisuus, koheesio), ja rahaston erityisiä hallintomenoja olisi kevennettävä. Samalla olisi valvottava nykyistä enemmän sen vaikutusta ja tuloksia. Lisäksi Euroopan strategisten investointien rahastoa ja sen investointijärjestelyjä on käytettävä kannustamaan aluetasolla voimakkaasti vaikuttavia kunnianhimoisia kehittämishankkeita, joilla varmistetaan paikalliset yrityshankkeet ja edistetään pk- ja mikroyrityksiä, innovatiivisia startup-yrityksiä sekä korkean riskin hankkeita. Samalla on varmistettava, että luodaan laadukkaita työpaikkoja ja että työntekijöillä on tarvittavat taidot siihen, että unioni voi siirtyä kohti kestäväpohjaista kasvumallia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä Euroopan sosiaalirahaston ja unionin muiden rahastojen tukea täysimääräisesti työllisyyden, sosiaaliseen osallisuuden, koulutuksen ja julkishallinnon parantamiseksi.

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä Euroopan sosiaalirahaston ja unionin muiden rahastojen tukea täysimääräisesti työllisyyden, sosiaaliseen osallisuuden, koulutuksen ja julkishallinnon parantamiseksi
  noudattaen rahastoihin sovellettavia tarkistettuja sääntöjä kaikilta osin
  .
  Etenkin Euroopan sosiaalirahaston olisi oltava nykyistä tulossuuntautuneempi, tulosten olisi oltava paremmin mitattavissa (työllisyys, sosiaalinen osallisuus, koheesio), ja rahaston erityisiä hallintomenoja olisi kevennettävä. Samalla olisi valvottava nykyistä enemmän sen vaikutusta ja tuloksia. Lisäksi Euroopan strategisten investointien rahastoa ja sen investointijärjestelyjä on käytettävä kannustamaan aluetasolla voimakkaasti vaikuttavia kunnianhimoisia kehittämishankkeita, joilla varmistetaan paikalliset yrityshankkeet ja edistetään pk- ja mikroyrityksiä, innovatiivisia startup-yrityksiä sekä korkean riskin hankkeita. Samalla on varmistettava, että luodaan laadukkaita työpaikkoja ja että työntekijöillä on tarvittavat taidot siihen, että unioni voi siirtyä kohti kestäväpohjaista kasvumallia.

Perustelu

On selvää, että jäsenvaltioiden on EU:n rahastoihin sovellettavia säännöksiä kaikilta osin noudattaen hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahastoa, mutta sen on oltava entistä tulossuuntautuneempi, tulosten on oltava paremmin mitattavissa ja sen erityisiä hallintomenoja on kevennettävä ja valvontaa mahdollisesti lisättävä.

Muutosehdotus 12

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 6 viides kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Investointien lisääminen on ensisijaisen tärkeää pitkäkestoisen talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää julkisen ja yksityisen rahoituksen panosta. Julkisen sektorin tärkeä panos talouskasvun kannustamiseen olisi tunnustettava. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Investointien lisääminen on ensisijaisen tärkeää pitkäkestoisen talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää julkisen ja yksityisen rahoituksen panosta. Julkisen sektorin tärkeä panos talouskasvun kannustamiseen olisi tunnustettava.

Perustelu

Investointeja varten on tarjottava kannustimia, ja niitä on tuettava pitkäaikaisesti. Tästä syystä olisi suunniteltava menojen uudelleenarviointi ja julkisten menojen uudelleenorganisointi tavoitteeseen pääsemiseksi. Euroopan unionin säännöissä on pidettävä tällaisia investointeja osana tulevaisuutta eikä vain julkista taloutta rasittavana velkana.

Muutosehdotus 13

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 7 toinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi otettava kansalliset parlamentit ja työmarkkinaosapuolet tiiviisti mukaan uudistusten ja politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kansallisten käytäntöjen mukaisesti tukemalla samalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden ja tehokkuuden parantamista kansallisella tasolla. | Jäsenvaltioiden olisi otettava kansalliset parlamentit
  , paikallis- ja alueviranomaiset niiden toimivaltuuksien perusteella sekä
  työmarkkinaosapuolet tiiviisti mukaan uudistusten ja politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kansallisten käytäntöjen mukaisesti tukemalla samalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden ja tehokkuuden parantamista kansallisella tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi otettava kansalliset parlamentit ja työmarkkinaosapuolet tiiviisti mukaan uudistusten ja politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kansallisten käytäntöjen mukaisesti tukemalla samalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden ja tehokkuuden parantamista kansallisella tasolla.

Jäsenvaltioiden olisi otettava kansalliset parlamentit
  , paikallis- ja alueviranomaiset niiden toimivaltuuksien perusteella sekä
  työmarkkinaosapuolet tiiviisti mukaan uudistusten ja politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kansallisten käytäntöjen mukaisesti tukemalla samalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden ja tehokkuuden parantamista kansallisella tasolla.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 14

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 7 neljäs kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työntekijöiden liikkuvuus olisi varmistettava, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet, myös parantamalla eläkkeiden siirrettävyyttä ja tutkintojen tunnustamista. Jäsenvaltioiden olisi samaan aikaan suojauduttava voimassa olevien sääntöjen väärinkäytöksiltä. | Työntekijöiden liikkuvuus olisi varmistettava
  perusoikeutena, jonka harjoittaminen on kuitenkin vapaavalintaista
  , jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet, myös parantamalla eläkkeiden
  ja sosiaaliturvaoikeuksien
  siirrettävyyttä sekä tutkintojen tunnustamista. Jäsenvaltioiden olisi samaan aikaan suojauduttava voimassa olevien sääntöjen väärinkäytöksiltä.


  Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin myös otettava huomioon, että alueensa ja paikallisyhteisönsä erityispiirteitä parhaiten ymmärtävien alueiden ja paikallisviranomaisten globaaleilla ja pitkän aikavälin sosiaalisilla investoinneilla voidaan puuttua kriisiin kestäväpohjaisemmalla tavalla, sillä niiden avulla voidaan vähentää kasvua elvyttävän laadukkaamman osaamisen liiallista katoamista alueilta.




  Paikallistason talouskasvua ja työllisyyttä voidaan edistää myös luomalla paikallis- ja aluetasolla välineitä ammattitaitoisen työvoiman liiallisen kadon hillitsemiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työntekijöiden liikkuvuus olisi varmistettava, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet, myös parantamalla eläkkeiden siirrettävyyttä ja tutkintojen tunnustamista. Jäsenvaltioiden olisi samaan aikaan suojauduttava voimassa olevien sääntöjen väärinkäytöksiltä.

Työntekijöiden liikkuvuus olisi varmistettava
  perusoikeutena, jonka harjoittaminen on kuitenkin vapaavalintaista
  , jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet, myös parantamalla eläkkeiden
  ja sosiaaliturvaoikeuksien
  siirrettävyyttä sekä tutkintojen tunnustamista. Jäsenvaltioiden olisi samaan aikaan suojauduttava voimassa olevien sääntöjen väärinkäytöksiltä.

Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin myös otettava huomioon, että alueensa ja paikallisyhteisönsä erityispiirteitä parhaiten ymmärtävien alueiden ja paikallisviranomaisten globaaleilla ja pitkän aikavälin sosiaalisilla investoinneilla voidaan puuttua kriisiin kestäväpohjaisemmalla tavalla, sillä niiden avulla voidaan vähentää kasvua elvyttävän laadukkaamman osaamisen liiallista katoamista alueilta.

Paikallistason talouskasvua ja työllisyyttä voidaan edistää myös luomalla paikallis- ja aluetasolla välineitä ammattitaitoisen työvoiman liiallisen kadon hillitsemiseksi.

Perustelu

Oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi EU:n merkittävimmistä saavutuksista, ja on olennaisen tärkeää vaalia tätä oikeutta ja helpottaa sen käyttöä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tehostamalla (7). Olisi kuitenkin pantava myös merkille, että alueensa ja paikallisyhteisönsä erityispiirteitä parhaiten ymmärtävien alueiden ja paikallisviranomaisten globaaleilla ja pitkän aikavälin sosiaalisilla investoinneilla voidaan puuttua kriisiin kestäväpohjaisemmalla tavalla, sillä niiden avulla voidaan vähentää kasvua elvyttävän laadukkaamman osaamisen liiallista katoamista alueilta (8).

Muutosehdotus 15

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 8 ensimmäinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiään, jotta ne tarjoavat tehokkaan, toimivan ja riittävän suojan kaikissa elämänvaiheissa, ja varmistettava oikeudenmukaisuus ja eriarvoisuuksiin puuttuminen. Tarvitaan yksinkertaisempaa ja paremmin kohdennettua sosiaalipolitiikkaa, jota täydennetään kohtuuhintaisella ja laadukkaalla lastenhoidolla, koulutus- ja työpaikkatuella, asumistuella, kaikkien saatavissa olevalla terveydenhoidolla, ja peruspalvelujen, kuten pankkitilin ja internetyhteyden, saatavuudella. Tarvitaan myös toimia, joilla ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. | Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiään, jotta ne tarjoavat tehokkaan, toimivan ja riittävän suojan kaikissa elämänvaiheissa, ja varmistettava oikeudenmukaisuus ja eriarvoisuuksiin puuttuminen. Tarvitaan yksinkertaisempaa ja paremmin kohdennettua sosiaalipolitiikkaa, jota täydennetään kohtuuhintaisella ja laadukkaalla lastenhoidolla, koulutus- ja työpaikkatuella, asumistuella, kaikkien saatavissa olevalla terveydenhoidolla
  ja myös pitkäaikaishoidolla
  , ja peruspalvelujen, kuten pankkitilin ja internetyhteyden, saatavuudella. Tarvitaan myös toimia, joilla ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiään, jotta ne tarjoavat tehokkaan, toimivan ja riittävän suojan kaikissa elämänvaiheissa, ja varmistettava oikeudenmukaisuus ja eriarvoisuuksiin puuttuminen. Tarvitaan yksinkertaisempaa ja paremmin kohdennettua sosiaalipolitiikkaa, jota täydennetään kohtuuhintaisella ja laadukkaalla lastenhoidolla, koulutus- ja työpaikkatuella, asumistuella, kaikkien saatavissa olevalla terveydenhoidolla, ja peruspalvelujen, kuten pankkitilin ja internetyhteyden, saatavuudella. Tarvitaan myös toimia, joilla ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä.

Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiään, jotta ne tarjoavat tehokkaan, toimivan ja riittävän suojan kaikissa elämänvaiheissa, ja varmistettava oikeudenmukaisuus ja eriarvoisuuksiin puuttuminen. Tarvitaan yksinkertaisempaa ja paremmin kohdennettua sosiaalipolitiikkaa, jota täydennetään kohtuuhintaisella ja laadukkaalla lastenhoidolla, koulutus- ja työpaikkatuella, asumistuella, kaikkien saatavissa olevalla terveydenhoidolla
  ja myös pitkäaikaishoidolla
  , ja peruspalvelujen, kuten pankkitilin ja internetyhteyden, saatavuudella. Tarvitaan myös toimia, joilla ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 16

Liite – Yhdennetyt suuntaviivat asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi

Suuntaviivan 8 toinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä varten olisi hyödynnettävä eri välineitä toisiaan täydentävästi,
  mukaan luettuna työvoiman aktivoinnin mahdollistavat palvelut ja tulotuki, joka on kohdennettu
  yksilöllisiin tarpeisiin. Sosiaalisen suojelun järjestelmät olisi suunniteltava niin, että helpotetaan etuuksien käyttöä kaikkien niihin oikeutettujen parissa, tuetaan investointeja inhimilliseen pääomaan ja edistetään köyhyyden ehkäisyä ja vähentämistä ja suojaa sitä vastaan. | Tätä varten olisi hyödynnettävä eri välineitä toisiaan täydentävästi
  sellaisten aktiivista osallisuutta edistävien strategioiden pohjalta, joissa yhdistyvät riittävä vähimmäistulo, osallistavat työmarkkinat ja yksilöllisten tarpeiden mukaiset korkealaatuiset palvelut
  . Sosiaalisen suojelun järjestelmät olisi suunniteltava niin, että helpotetaan etuuksien käyttöä kaikkien niihin oikeutettujen parissa, tuetaan investointeja inhimilliseen pääomaan ja edistetään köyhyyden ehkäisyä ja vähentämistä ja suojaa
  köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä
  vastaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä varten olisi hyödynnettävä eri välineitä toisiaan täydentävästi,
  mukaan luettuna työvoiman aktivoinnin mahdollistavat palvelut ja tulotuki, joka on kohdennettu
  yksilöllisiin tarpeisiin. Sosiaalisen suojelun järjestelmät olisi suunniteltava niin, että helpotetaan etuuksien käyttöä kaikkien niihin oikeutettujen parissa, tuetaan investointeja inhimilliseen pääomaan ja edistetään köyhyyden ehkäisyä ja vähentämistä ja suojaa sitä vastaan.

Tätä varten olisi hyödynnettävä eri välineitä toisiaan täydentävästi
  sellaisten aktiivista osallisuutta edistävien strategioiden pohjalta, joissa yhdistyvät riittävä vähimmäistulo, osallistavat työmarkkinat ja yksilöllisten tarpeiden mukaiset korkealaatuiset palvelut
  . Sosiaalisen suojelun järjestelmät olisi suunniteltava niin, että helpotetaan etuuksien käyttöä kaikkien niihin oikeutettujen parissa, tuetaan investointeja inhimilliseen pääomaan ja edistetään köyhyyden ehkäisyä ja vähentämistä ja suojaa
  köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä
  vastaan.

Perustelu

Itsestään selvä.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Alustavat huomiot

| 1. | panee merkille, että vaikka työllisyyspolitiikan suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille, Eurooppa 2020 -strategia on toteutettava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. Kun otetaan huomioon näiden asiantuntemus ja valmiudet suuntaviivojen kattamilla aloilla ja toissijaisuusperiaate, niillä on keskeinen rooli valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia uudistusohjelmia sekä toteutettaessa kaikkia strategian viestintään liittyviä toimia (9). |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että vaikka työllisyyspolitiikan suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille, Eurooppa 2020 -strategia on toteutettava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. Kun otetaan huomioon näiden asiantuntemus ja valmiudet suuntaviivojen kattamilla aloilla ja toissijaisuusperiaate, niillä on keskeinen rooli valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia uudistusohjelmia sekä toteutettaessa kaikkia strategian viestintään liittyviä toimia (9).

| 2. | korostaa, että myös paikallis- ja alueviranomaiset toteuttavat käytännössä sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden politiikkoja sosiaali- ja työvoimapalvelujen kautta. Työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa on näin ollen asetettava käyttöön asianmukaiset puitteet ja rahoitusvälineet, joiden avulla paikallis- ja alueyhteisöjä autetaan suoriutumaan näistä velvollisuuksistaan (10). |
| --- | --- |

2.

korostaa, että myös paikallis- ja alueviranomaiset toteuttavat käytännössä sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden politiikkoja sosiaali- ja työvoimapalvelujen kautta. Työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa on näin ollen asetettava käyttöön asianmukaiset puitteet ja rahoitusvälineet, joiden avulla paikallis- ja alueyhteisöjä autetaan suoriutumaan näistä velvollisuuksistaan (10).

| 3. | suosittaa, että otetaan erityisesti huomioon se seikka, että paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia ja näin ollen työnhakijoita ja työnantajia (11). |
| --- | --- |

3.

suosittaa, että otetaan erityisesti huomioon se seikka, että paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia ja näin ollen työnhakijoita ja työnantajia (11).

Yleistä

| 4. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tarkistaa vuoden 2010 työllisyyspolitiikan suuntaviivoja, jotta otetaan huomioon kriisin seuraukset ja asetetaan käyttöön konkreettisia toimintaohjeita uuden ohjelman painopisteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tarkistaa vuoden 2010 työllisyyspolitiikan suuntaviivoja, jotta otetaan huomioon kriisin seuraukset ja asetetaan käyttöön konkreettisia toimintaohjeita uuden ohjelman painopisteiden yhteydessä.

| 5. | muistuttaa komissiota siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamilla julkisilla investoinneilla on keskeinen rooli talouskasvun edistämisessä ja että ne on sen vuoksi nivottava täysimääräisesti Junckerin suunnitelmassa esitettyyn Euroopan unionin uuteen investointipolitiikkaan. Näin ollen komitea katsoo, että julkisia investointimenoja on järjestettävä uudelleen ja että on suosittava ajan mittaan hyötyjä tuottavia menoja ja kohdennettava Junckerin suunnitelman resurssit suurten hankkeiden ohella myös alueellisiin toimiin, jotka mahdollistavat paikallis- ja alueviranomaisten suoran osallistumisen. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa komissiota siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamilla julkisilla investoinneilla on keskeinen rooli talouskasvun edistämisessä ja että ne on sen vuoksi nivottava täysimääräisesti Junckerin suunnitelmassa esitettyyn Euroopan unionin uuteen investointipolitiikkaan. Näin ollen komitea katsoo, että julkisia investointimenoja on järjestettävä uudelleen ja että on suosittava ajan mittaan hyötyjä tuottavia menoja ja kohdennettava Junckerin suunnitelman resurssit suurten hankkeiden ohella myös alueellisiin toimiin, jotka mahdollistavat paikallis- ja alueviranomaisten suoran osallistumisen.

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen, jonka mukaan se ei – aiemmista ohjeista poiketen – pyri säilyttämään työllisyyspolitiikan suuntaviivoja ennallaan tulevina vuosina. Näin suuntaviivoja voitaisiin tarkistaa tarvittavalla tavalla vuoden 2015 toisella puoliskolla toteutettavan Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin tulosten pohjalta. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti komission päätökseen, jonka mukaan se ei – aiemmista ohjeista poiketen – pyri säilyttämään työllisyyspolitiikan suuntaviivoja ennallaan tulevina vuosina. Näin suuntaviivoja voitaisiin tarkistaa tarvittavalla tavalla vuoden 2015 toisella puoliskolla toteutettavan Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin tulosten pohjalta.

| 7. | vahvistaa tässä yhteydessä, että Eurooppa 2020 -strategian kolme pilaria eli älykäs, kestävä ja osallistava kasvu ovat edelleen tarkoituksenmukaisia ja että valitut pääindikaattorit ovat asianmukaisia. Komitea kehottaa kuitenkin sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategiaan alueellisen ulottuvuuden määrittelemällä tavoitteet paikallis- ja aluetasoa varten. Tätä varten Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston olisi edistettävä alhaalta ylöspäin ja ylhäältä alaspäin suuntautuvaan yhdistettyyn suunnitteluprosessiin perustuvaa lähestymistapaa, joka on toissijaisuusperiaatteen mukainen ja johon osallistuvat kaikki asianomaiset hallintotasot, myös valtiotasoa alemmat hallintotasot (12). |
| --- | --- |

7.

vahvistaa tässä yhteydessä, että Eurooppa 2020 -strategian kolme pilaria eli älykäs, kestävä ja osallistava kasvu ovat edelleen tarkoituksenmukaisia ja että valitut pääindikaattorit ovat asianmukaisia. Komitea kehottaa kuitenkin sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategiaan alueellisen ulottuvuuden määrittelemällä tavoitteet paikallis- ja aluetasoa varten. Tätä varten Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston olisi edistettävä alhaalta ylöspäin ja ylhäältä alaspäin suuntautuvaan yhdistettyyn suunnitteluprosessiin perustuvaa lähestymistapaa, joka on toissijaisuusperiaatteen mukainen ja johon osallistuvat kaikki asianomaiset hallintotasot, myös valtiotasoa alemmat hallintotasot (12).

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota suuntaamaan Euroopan sosiaalirahastoa nykyistä enemmän helposti mitattaviin tuloksiin (työllisyys, sosiaalinen osallisuus, koheesio) sekä keventämään sen erityisiä hallintomenoja ja valvomaan sitä samalla nykyistä enemmän. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi tässä yhteydessä laadittava ohjelmia, jotka vastaavat Euroopan unionin tärkeimpiä suuntaviivoja. |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan komissiota suuntaamaan Euroopan sosiaalirahastoa nykyistä enemmän helposti mitattaviin tuloksiin (työllisyys, sosiaalinen osallisuus, koheesio) sekä keventämään sen erityisiä hallintomenoja ja valvomaan sitä samalla nykyistä enemmän. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi tässä yhteydessä laadittava ohjelmia, jotka vastaavat Euroopan unionin tärkeimpiä suuntaviivoja.

| 9. | korostaa, ettei työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa viitata mitenkään vihreiden ja sinisten työpaikkojen tarjoamaan potentiaaliin torjuttaessa työttömyyttä Euroopassa. AK vahvistaakin tukevansa Euroopan komission viime vuonna vihreän työllisyyden aloitteesta julkaisemaa tiedonantoa sekä yhdennettyä meripolitiikkaa (13), joissa tuodaan esiin haasteet ja mahdollisuudet siirryttäessä vihreään ja siniseen talouteen ja etenkin tarve varmistaa työvoiman kysynnän ja osaamisen kohtaaminen ennakoimalla ja hallinnoimalla samanaikaisesti muutoksia henkilöresursseihin liittyvissä tarpeissa. |
| --- | --- |

9.

korostaa, ettei työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa viitata mitenkään vihreiden ja sinisten työpaikkojen tarjoamaan potentiaaliin torjuttaessa työttömyyttä Euroopassa. AK vahvistaakin tukevansa Euroopan komission viime vuonna vihreän työllisyyden aloitteesta julkaisemaa tiedonantoa sekä yhdennettyä meripolitiikkaa (13), joissa tuodaan esiin haasteet ja mahdollisuudet siirryttäessä vihreään ja siniseen talouteen ja etenkin tarve varmistaa työvoiman kysynnän ja osaamisen kohtaaminen ennakoimalla ja hallinnoimalla samanaikaisesti muutoksia henkilöresursseihin liittyvissä tarpeissa.

| 10. | korostaa, että työllisyys- ja koulutuspolitiikat tulee kytkeä toisiinsa. Alueiden taloudellista kilpailukykyä voidaan lujittaa vain osaamisen avulla, sillä ammattitaitoinen työvoima muodostaa talouden kehityksen perustan. On siis asetettava etusijalle ammattipätevyys – koulutus, uudelleenkoulutus ja ammattiopetus – ja luotava tätä varten yhteyksiä työllisyys- ja koulutuspolitiikkojen välille. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että työllisyys- ja koulutuspolitiikat tulee kytkeä toisiinsa. Alueiden taloudellista kilpailukykyä voidaan lujittaa vain osaamisen avulla, sillä ammattitaitoinen työvoima muodostaa talouden kehityksen perustan. On siis asetettava etusijalle ammattipätevyys – koulutus, uudelleenkoulutus ja ammattiopetus – ja luotava tätä varten yhteyksiä työllisyys- ja koulutuspolitiikkojen välille.

| 11. | korostaa osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden kohtaamisen tärkeyttä ja painottaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueyhteisöjen roolia tarpeiden ennakoimisessa ja sovittamisessa yhteen työmarkkinatarpeiden kanssa erityisesti koulutusalan toimien ja nuorten yrittäjyyttä tukevien toimien avulla. AK viittaa muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevasta EU:n laatukehyksestä annettuun lausuntoon (COR-2014-01319), jossa esitetään muita suosituksia osaamisen ja tarpeiden yhteensovittamisesta. Komitea korostaa, että pätevyyskysymys on erityisen merkityksellinen nuorille, jotka kärsivät edelleen yli 22 prosentin lamaannuttavan korkeasta työttömyydestä ja joiden pitäisi olla paremmin valmistautuneita yleensä tulevaisuuden työpaikkoihin ja erityisesti vihreisiin työpaikkoihin (14). |
| --- | --- |

11.

korostaa osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden kohtaamisen tärkeyttä ja painottaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueyhteisöjen roolia tarpeiden ennakoimisessa ja sovittamisessa yhteen työmarkkinatarpeiden kanssa erityisesti koulutusalan toimien ja nuorten yrittäjyyttä tukevien toimien avulla. AK viittaa muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevasta EU:n laatukehyksestä annettuun lausuntoon (COR-2014-01319), jossa esitetään muita suosituksia osaamisen ja tarpeiden yhteensovittamisesta. Komitea korostaa, että pätevyyskysymys on erityisen merkityksellinen nuorille, jotka kärsivät edelleen yli 22 prosentin lamaannuttavan korkeasta työttömyydestä ja joiden pitäisi olla paremmin valmistautuneita yleensä tulevaisuuden työpaikkoihin ja erityisesti vihreisiin työpaikkoihin (14).

| 12. | on tyytyväinen siihen, että suuntaviivassa 5 viitataan yhteisötalouteen, ja korostaa tämän sektorin potentiaalia laadukkaiden työpaikkojen luomisessa Euroopan alueilla ja kunnissa (15). Tässä yhteydessä tuki kolmannelle sektorille ja vapaaehtoistyölle on paikallis- ja alueviranomaisten politiikkojen erityistavoite. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, että suuntaviivassa 5 viitataan yhteisötalouteen, ja korostaa tämän sektorin potentiaalia laadukkaiden työpaikkojen luomisessa Euroopan alueilla ja kunnissa (15). Tässä yhteydessä tuki kolmannelle sektorille ja vapaaehtoistyölle on paikallis- ja alueviranomaisten politiikkojen erityistavoite.

| 13. | pahoittelee, että nykyisissä ajantasaistetuissa työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa kiinnitetään aiempaa vähemmän huomiota sukupuoliulottuvuuteen. Komitea toteaa, että kriisi on vaikuttanut naisiin eri tavoin kuin miehiin, ja korostaa, että sukupuolten välisen epätasa-arvon tunnustaminen mahdollistaisi kohdennetummat ja tehokkaammat poliittiset toimet. |
| --- | --- |

13.

pahoittelee, että nykyisissä ajantasaistetuissa työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa kiinnitetään aiempaa vähemmän huomiota sukupuoliulottuvuuteen. Komitea toteaa, että kriisi on vaikuttanut naisiin eri tavoin kuin miehiin, ja korostaa, että sukupuolten välisen epätasa-arvon tunnustaminen mahdollistaisi kohdennetummat ja tehokkaammat poliittiset toimet.

| 14. | korostaa, että olisi tuettava myös itsenäistä ammatinharjoittamista ja etenkin yrittäjyyttä, kun otetaan huomioon niiden merkittävä vaikutus talouskasvuun paikallistasolla. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että olisi tuettava myös itsenäistä ammatinharjoittamista ja etenkin yrittäjyyttä, kun otetaan huomioon niiden merkittävä vaikutus talouskasvuun paikallistasolla.

| 15. | kehottaa parantamaan digitaalitaloutta ja kaventamaan digitaalikuilua kasvumahdollisuuksien lisäämiseksi ja painottaa sellaisten politiikkojen merkitystä, joita voitaisiin kehittää paikallistasolla. |
| --- | --- |

15.

kehottaa parantamaan digitaalitaloutta ja kaventamaan digitaalikuilua kasvumahdollisuuksien lisäämiseksi ja painottaa sellaisten politiikkojen merkitystä, joita voitaisiin kehittää paikallistasolla.

| 16. | vahvistaa työntekijöiden liikkuvuuden osalta, että suurelle enemmistölle EU:n kansalaisista oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi Euroopan unionin merkittävimmistä saavutuksista, ja pitää olennaisen tärkeänä vaalia tätä oikeutta ja helpottaa sen käyttöä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tehostamalla (16). Olisi kuitenkin pantava myös merkille, että alueensa ja paikallisyhteisönsä erityispiirteitä parhaiten ymmärtävien alueiden ja paikallisviranomaisten globaaleilla ja pitkän aikavälin sosiaalisilla investoinneilla voidaan puuttua kriisiin kestäväpohjaisemmalla tavalla, sillä niiden avulla voidaan vähentää kasvua elvyttävän laadukkaamman osaamisen liiallista katoamista alueilta (17). |
| --- | --- |

16.

vahvistaa työntekijöiden liikkuvuuden osalta, että suurelle enemmistölle EU:n kansalaisista oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi Euroopan unionin merkittävimmistä saavutuksista, ja pitää olennaisen tärkeänä vaalia tätä oikeutta ja helpottaa sen käyttöä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tehostamalla (16). Olisi kuitenkin pantava myös merkille, että alueensa ja paikallisyhteisönsä erityispiirteitä parhaiten ymmärtävien alueiden ja paikallisviranomaisten globaaleilla ja pitkän aikavälin sosiaalisilla investoinneilla voidaan puuttua kriisiin kestäväpohjaisemmalla tavalla, sillä niiden avulla voidaan vähentää kasvua elvyttävän laadukkaamman osaamisen liiallista katoamista alueilta (17).

Bryssel 3. kesäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Parempi välineistö Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanoa varten: jäsenvaltioiden ja unionin talous- ja työllisyyspolitiikkojen yhdennetyt suuntaviivat” (CdR 175/2010 fin).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  AK:n lausunto aiheesta ”Vihreä toimintasuunnitelma pk-yrityksille ja vihreän työllisyyden aloite”

5

(6)  AK:n päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission työohjelma 2015” (CdR-2015-00074).

6

(7)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Työvoiman liikkuvuus ja Eures-verkoston vahvistaminen” (CdR 2014-1315).

7

(8)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n sosiaalisten investointien paketti” (CdR1999-2013).

8

(9)  Ks. alaviite 1.

9

(10)  Ks. alaviite 1.

10

(11)  Ks. alaviite 7.

11

(12)  AK:n Ateenan julkilausuma Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnista

12

(13)  Ks. alaviite 4.

13

(14)  Ks. alaviite 5.

14

(15)  Ks. alaviite 6.

15

(16)  Ks. alaviite 7.

16

(17)  Ks. alaviite 8.

17

---