# Euroopa Liidu C 239/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 239 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide21. juuli 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 239

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide21. juuli 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2015/C 239/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseksNõukogu poolt vastu võetud 15. juunil 2015 | 1 |
| 2015/C 239/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks | 12 |
| 2015/C 239/03 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta)Nõukogu poolt vastu võetud 23. juunil 2015 | 14 |
| 2015/C 239/04 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2015/C 239/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseksNõukogu poolt vastu võetud 15. juunil 2015

1

2015/C 239/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks

12

2015/C 239/03

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta)Nõukogu poolt vastu võetud 23. juunil 2015

14

2015/C 239/04

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta)

17

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 21.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 239/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 10/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks

Nõukogu poolt vastu võetud 15. juunil 2015

(2015/C 239/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 33 ja 325,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tagamaks, et nõukogu määrus (EÜ) nr 515/97 (2) hõlmab kaupade igasugust liikumist seoses liidu tolliterritooriumiga, on asjakohane selgitada „tollialaste õigusaktide” ja „vedajate” määratlust seoses kaupade sissetoomise ja väljaviimise mõistetega. |
| --- | --- |

(1)

Tagamaks, et nõukogu määrus (EÜ) nr 515/97 (2) hõlmab kaupade igasugust liikumist seoses liidu tolliterritooriumiga, on asjakohane selgitada „tollialaste õigusaktide” ja „vedajate” määratlust seoses kaupade sissetoomise ja väljaviimise mõistetega.

| (2) | Selleks et veelgi tõhustada haldus- ja kriminaalmenetlust õigusrikkumiste käsitlemiseks, on vaja tagada, et vastastikuse abistamise teel saadud asitõendeid saab pidada taotluse esitanud asutuse liikmesriigi haldusasutustes ja kohtuorganites toimuvates menetlustes vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et veelgi tõhustada haldus- ja kriminaalmenetlust õigusrikkumiste käsitlemiseks, on vaja tagada, et vastastikuse abistamise teel saadud asitõendeid saab pidada taotluse esitanud asutuse liikmesriigi haldusasutustes ja kohtuorganites toimuvates menetlustes vastuvõetavaks.

| (3) | Selguse, järjepidevuse ja läbipaistvuse suurendamiseks on vaja täpsemalt kindlaks määrata asutused, kellel peaks olema juurdepääs määruse (EÜ) nr 515/97 alusel loodud andmehoidlatele. Selleks tuleks kehtestada ühtne viitamine pädevatele asutustele. Kõnealuste asutuste otsene juurdepääs on oluline tingimus liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning haldusasutuste ja komisjoni vahelise koostöö tõhusaks rakendamiseks, et tagada tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohane kohaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Selguse, järjepidevuse ja läbipaistvuse suurendamiseks on vaja täpsemalt kindlaks määrata asutused, kellel peaks olema juurdepääs määruse (EÜ) nr 515/97 alusel loodud andmehoidlatele. Selleks tuleks kehtestada ühtne viitamine pädevatele asutustele. Kõnealuste asutuste otsene juurdepääs on oluline tingimus liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning haldusasutuste ja komisjoni vahelise koostöö tõhusaks rakendamiseks, et tagada tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohane kohaldamine.

| (4) | Konteinerite liikumist käsitlevad andmed võimaldavad kindlaks teha pettusi seoses liidu tolliterritooriumile sissetoodavate ja sealt väljaviidavate kaupadega. Sellised andmed aitavad ennetada, uurida niisuguseid toiminguid ja viia läbi kriminaalmenetlust niisuguste tegude suhtes, millega rikutakse või tundub, et rikutakse tollialaseid õigusakte. Võimalikult terviklike andmekogumite kogumiseks ja kasutamiseks, vältides samal ajal võimalikku kahjulikku mõju ekspedeerimisteenuste sektoris tegutsevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, on vaja, et vedajad esitavad liikmesriikidele andmeid konteinerite liikumise kohta sel määral, mil nad koguvad selliseid andmeid elektroonilises vormis oma elektrooniliste jälgimissüsteemide kaudu, või määral, mil nad on kõnealused andmed enda nimel säilitanud. Sellised andmed tuleks edastada otse komisjoni poolt selleks loodud ühisesse andmehoidlasse. |
| --- | --- |

(4)

Konteinerite liikumist käsitlevad andmed võimaldavad kindlaks teha pettusi seoses liidu tolliterritooriumile sissetoodavate ja sealt väljaviidavate kaupadega. Sellised andmed aitavad ennetada, uurida niisuguseid toiminguid ja viia läbi kriminaalmenetlust niisuguste tegude suhtes, millega rikutakse või tundub, et rikutakse tollialaseid õigusakte. Võimalikult terviklike andmekogumite kogumiseks ja kasutamiseks, vältides samal ajal võimalikku kahjulikku mõju ekspedeerimisteenuste sektoris tegutsevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, on vaja, et vedajad esitavad liikmesriikidele andmeid konteinerite liikumise kohta sel määral, mil nad koguvad selliseid andmeid elektroonilises vormis oma elektrooniliste jälgimissüsteemide kaudu, või määral, mil nad on kõnealused andmed enda nimel säilitanud. Sellised andmed tuleks edastada otse komisjoni poolt selleks loodud ühisesse andmehoidlasse.

| (5) | Tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks on liidul kohustus võidelda tollipettustega ja sel viisil aidata kaasa siseturu eesmärgile, et tooted oleksid ohutud ja ehtsate päritolusertifikaatidega. |
| --- | --- |

(5)

Tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks on liidul kohustus võidelda tollipettustega ja sel viisil aidata kaasa siseturu eesmärgile, et tooted oleksid ohutud ja ehtsate päritolusertifikaatidega.

| (6) | Pettuste avastamine sõltub suurel määral asjakohaste operatiivsete andmekogumite kindlakstegemisest ja võrdlevast analüüsimisest. Seepärast tuleb liidu tasandil luua andmehoidla, mis sisaldab andmeid kaupade impordi, ekspordi ja transiidi, sealhulgas liikmesriikide piires toimuva kaupade transiidi ja otseekspordi kohta. Selleks peaks komisjon süsteemselt dubleerima impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlasse komisjoni hallatavatest allikatest pärit andmeid ning liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada komisjonile andmeid, mis käsitlevad kaupade transiiti liikmesriigi piires ja otseeksporti, sõltuvalt andmete kättesaadavusest ja liikmesriikide infotehnoloogia infrastruktuurist. |
| --- | --- |

(6)

Pettuste avastamine sõltub suurel määral asjakohaste operatiivsete andmekogumite kindlakstegemisest ja võrdlevast analüüsimisest. Seepärast tuleb liidu tasandil luua andmehoidla, mis sisaldab andmeid kaupade impordi, ekspordi ja transiidi, sealhulgas liikmesriikide piires toimuva kaupade transiidi ja otseekspordi kohta. Selleks peaks komisjon süsteemselt dubleerima impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlasse komisjoni hallatavatest allikatest pärit andmeid ning liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada komisjonile andmeid, mis käsitlevad kaupade transiiti liikmesriigi piires ja otseeksporti, sõltuvalt andmete kättesaadavusest ja liikmesriikide infotehnoloogia infrastruktuurist.

| (7) | 2011. aastal võeti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 70/2008/EÜ (3) kasutusele elektroonilised tollisüsteemid, mille puhul importi ja eksporti toetavaid dokumente ei säilita enam tolliasutused, vaid ettevõtjad, ning see on kaasa toonud viivitusi Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimiste läbiviimises tollivaldkonnas, sest OLAF toetub selliste dokumentide hankimisel kõnealuste asutuste abile. Peale selle seab uurimiste edukale läbiviimisele täiendavaid piiranguid tollivõlgade sissenõudmise suhtes kohaldatav kolme aasta pikkune aegumistähtaeg. Tollivaldkonnas uurimiste läbiviimise kiirendamiseks tuleks lisaks komisjoni muudele võimalustele deklaratsioone käsitleva teabe hankimiseks täpsustada menetlust, mille kohaselt komisjon võib taotleda liikmesriikidelt impordi- ja ekspordideklaratsioone toetavaid dokumente. |
| --- | --- |

(7)

2011. aastal võeti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 70/2008/EÜ (3) kasutusele elektroonilised tollisüsteemid, mille puhul importi ja eksporti toetavaid dokumente ei säilita enam tolliasutused, vaid ettevõtjad, ning see on kaasa toonud viivitusi Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimiste läbiviimises tollivaldkonnas, sest OLAF toetub selliste dokumentide hankimisel kõnealuste asutuste abile. Peale selle seab uurimiste edukale läbiviimisele täiendavaid piiranguid tollivõlgade sissenõudmise suhtes kohaldatav kolme aasta pikkune aegumistähtaeg. Tollivaldkonnas uurimiste läbiviimise kiirendamiseks tuleks lisaks komisjoni muudele võimalustele deklaratsioone käsitleva teabe hankimiseks täpsustada menetlust, mille kohaselt komisjon võib taotleda liikmesriikidelt impordi- ja ekspordideklaratsioone toetavaid dokumente.

| (8) | Konfidentsiaalsuse tagamiseks ja käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 515/97 alusel loodud andmehoidlatesse sisestatud andmete turvalisuse suurendamiseks tuleks ette näha kõnealustele andmetele juurdepääsu piiramine üksnes konkreetsete kasutajatega ja kindlaksmääratud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(8)

Konfidentsiaalsuse tagamiseks ja käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 515/97 alusel loodud andmehoidlatesse sisestatud andmete turvalisuse suurendamiseks tuleks ette näha kõnealustele andmetele juurdepääsu piiramine üksnes konkreetsete kasutajatega ja kindlaksmääratud eesmärkidel.

| (9) | Määruses (EÜ) nr 515/97 nähakse ette andmete töötlemine. Selline töötlemine võib hõlmata ka isikuandmeid ja tuleks läbi viia kooskõlas liidu õigusega. Eelkõige peaks isikuandmete töötlemine toimuma kõnealuse määruse eesmärgiga kooskõlas oleval viisil ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001, (5) ning eelkõige kooskõlas liidu nõuetega, mis on seotud andmete kvaliteedi, proportsionaalsuse ja eesmärgipärasusega ning õigusega teabele, isikuandmetele juurdepääsule, nende muutmisele, kustutamisele ja kasutamise keelamisele, ning kooskõlas korralduslike ja tehniliste meetmete ning isikuandmete rahvusvahelise edastamisega. Selleks et ühtlasi tagada sisestatud andmete konfidentsiaalsus, tuleks lisada erisäte sisestatud andmetele juurdepääsu piiramiseks üksnes konkreetsete kasutajatega. |
| --- | --- |

(9)

Määruses (EÜ) nr 515/97 nähakse ette andmete töötlemine. Selline töötlemine võib hõlmata ka isikuandmeid ja tuleks läbi viia kooskõlas liidu õigusega. Eelkõige peaks isikuandmete töötlemine toimuma kõnealuse määruse eesmärgiga kooskõlas oleval viisil ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001, (5) ning eelkõige kooskõlas liidu nõuetega, mis on seotud andmete kvaliteedi, proportsionaalsuse ja eesmärgipärasusega ning õigusega teabele, isikuandmetele juurdepääsule, nende muutmisele, kustutamisele ja kasutamise keelamisele, ning kooskõlas korralduslike ja tehniliste meetmete ning isikuandmete rahvusvahelise edastamisega. Selleks et ühtlasi tagada sisestatud andmete konfidentsiaalsus, tuleks lisada erisäte sisestatud andmetele juurdepääsu piiramiseks üksnes konkreetsete kasutajatega.

| (10) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kaitsma konfidentsiaalset äriteavet ning tagama konteinerite liikumise kohta esitatud konteinerite olekusõnumite andmehoidla ja impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla kaudu vahetatud teabe konfidentsiaalse käsitlemise. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid kaitsma konfidentsiaalset äriteavet ning tagama konteinerite liikumise kohta esitatud konteinerite olekusõnumite andmehoidla ja impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla kaudu vahetatud teabe konfidentsiaalse käsitlemise.

| (11) | Selleks et tagada ajakohane teave ja õigus läbipaistvusele ning määruses (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmesubjektide õigus saada teavet, peaks komisjonil olema võimalik avaldada internetis ajakohastatud nimekirjad liikmesriikide määratud pädevatest asutustest ja komisjoni talitustest, kellel on lubatud TISile juurde pääseda. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada ajakohane teave ja õigus läbipaistvusele ning määruses (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmesubjektide õigus saada teavet, peaks komisjonil olema võimalik avaldada internetis ajakohastatud nimekirjad liikmesriikide määratud pädevatest asutustest ja komisjoni talitustest, kellel on lubatud TISile juurde pääseda.

| (12) | Isikuandmete töötlemisel, kui kohaldatakse määrust (EÜ) nr 515/97 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusakte ja rakendusakte, tuleks järgida inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 tagatud põhiõigust era- ja perekonnaelu austamisele ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu austamisele ja selle artiklis 8 tunnustatud õigust isikuandmete kaitsele. Kõnealused delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid peaksid samuti tagama, et isikuandmete töötlemine toimub kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

(12)

Isikuandmete töötlemisel, kui kohaldatakse määrust (EÜ) nr 515/97 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusakte ja rakendusakte, tuleks järgida inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 tagatud põhiõigust era- ja perekonnaelu austamisele ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu austamisele ja selle artiklis 8 tunnustatud õigust isikuandmete kaitsele. Kõnealused delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid peaksid samuti tagama, et isikuandmete töötlemine toimub kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 45/2001.

| (13) | Andmekaitse üle teostatava järelevalve järjepidevuse parandamiseks peaks Euroopa Andmekaitseinspektor tegema tihedat koostööd nõukogu otsuse 2009/917/JSK (6) alusel loodud ühise järelevalveasutusega, et kooskõlastada TISi auditeid. |
| --- | --- |

(13)

Andmekaitse üle teostatava järelevalve järjepidevuse parandamiseks peaks Euroopa Andmekaitseinspektor tegema tihedat koostööd nõukogu otsuse 2009/917/JSK (6) alusel loodud ühise järelevalveasutusega, et kooskõlastada TISi auditeid.

| (14) | Andmete TISis säilitamist reguleerivate sätete tõttu kaob teave sageli põhjendamatult. See tuleneb asjaolust, et kaasnevast halduskoormusest ja asjakohaste ressursside puudumisest tingituna ei teosta liikmesriigid süsteemselt iga-aastast läbivaatamist. Seepärast tuleb andmete TISis säilitamist reguleerivat menetlust lihtsustada, tühistades kohustuse andmed igal aastal läbi vaadata ja kehtestades maksimaalselt viie aasta pikkuse säilitamisperioodi, mida võib, juhul kui see on põhjendatud, pikendada veel kahe aasta võrra ning mis vastab määruse (EÜ) nr 515/97 alusel loodud andmehoidlate puhul sätestatud perioodidele. Selline ajavahemik on vajalik õigusrikkumiste pikaajalise menetlemise tõttu ja põhjusel, et kõnealused andmed on vajalikud ühiste tollioperatsioonide ja uurimiste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

(14)

Andmete TISis säilitamist reguleerivate sätete tõttu kaob teave sageli põhjendamatult. See tuleneb asjaolust, et kaasnevast halduskoormusest ja asjakohaste ressursside puudumisest tingituna ei teosta liikmesriigid süsteemselt iga-aastast läbivaatamist. Seepärast tuleb andmete TISis säilitamist reguleerivat menetlust lihtsustada, tühistades kohustuse andmed igal aastal läbi vaadata ja kehtestades maksimaalselt viie aasta pikkuse säilitamisperioodi, mida võib, juhul kui see on põhjendatud, pikendada veel kahe aasta võrra ning mis vastab määruse (EÜ) nr 515/97 alusel loodud andmehoidlate puhul sätestatud perioodidele. Selline ajavahemik on vajalik õigusrikkumiste pikaajalise menetlemise tõttu ja põhjusel, et kõnealused andmed on vajalikud ühiste tollioperatsioonide ja uurimiste läbiviimiseks.

| (15) | Pettuste analüüsimise võimaluste täiendavaks tõhustamiseks ja uurimiste läbiviimise hõlbustamiseks tuleks tolli uurimisjuhtumite andmebaasis säilitatavad käimasolevate uurimiste toimikutes sisalduvad andmed muuta ühe aasta möödumisel nende viimasest kasutamisest anonüümseks ja säilitada neid seejärel kujul, mille puhul andmesubjekti tuvastamine ei ole enam võimalik. |
| --- | --- |

(15)

Pettuste analüüsimise võimaluste täiendavaks tõhustamiseks ja uurimiste läbiviimise hõlbustamiseks tuleks tolli uurimisjuhtumite andmebaasis säilitatavad käimasolevate uurimiste toimikutes sisalduvad andmed muuta ühe aasta möödumisel nende viimasest kasutamisest anonüümseks ja säilitada neid seejärel kujul, mille puhul andmesubjekti tuvastamine ei ole enam võimalik.

| (16) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on liidus tollipettuste avastamise, uurimise ja ennetamise parandamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on liidus tollipettuste avastamise, uurimise ja ennetamise parandamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Vedajatel, kes on käesoleva määruse jõustumise ajal seotud eraõiguslike lepinguliste kohustustega seoses konteinerite liikumist käsitlevate andmete esitamisega, peaks olema õigus konteinerite olekusõnumite esitamise kohustuse kohaldamist edasi lükata, et pidada oma lepingute üle uusi läbirääkimisi ja tagada, et edasised lepingud on kooskõlas kohustusega esitada liikmesriikidele andmeid. |
| --- | --- |

(17)

Vedajatel, kes on käesoleva määruse jõustumise ajal seotud eraõiguslike lepinguliste kohustustega seoses konteinerite liikumist käsitlevate andmete esitamisega, peaks olema õigus konteinerite olekusõnumite esitamise kohustuse kohaldamist edasi lükata, et pidada oma lepingute üle uusi läbirääkimisi ja tagada, et edasised lepingud on kooskõlas kohustusega esitada liikmesriikidele andmeid.

| (18) | Määrusega (EÜ) nr 515/97 antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse mõne sätte rakendamiseks. Lissaboni lepingu jõustumise tagajärjel tuleb komisjonile kõnealuse määruse alusel antud volitused viia kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(18)

Määrusega (EÜ) nr 515/97 antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse mõne sätte rakendamiseks. Lissaboni lepingu jõustumise tagajärjel tuleb komisjonile kõnealuse määruse alusel antud volitused viia kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklitega 290 ja 291.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 515/97 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks ja eelkõige TISi sisestatava teabe täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELTLi artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks selliste põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamisega seotud toimingud, mille kohta tuleb TISi teavet sisestada. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning asjakohasel juhul ettevõtjate esindajatega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 515/97 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks ja eelkõige TISi sisestatava teabe täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELTLi artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks selliste põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamisega seotud toimingud, mille kohta tuleb TISi teavet sisestada. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning asjakohasel juhul ettevõtjate esindajatega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (20) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 515/97 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses konteinerite olekusõnumite esitamise sageduse, konteinerite olekusõnumites toodud andmete vormi, konteinerite olekusõnumite edastamise meetodiga ja erielementidega, mis lisatakse TISi seoses kõikide kategooriatega, mille kohta andmeid tuleb sisestada. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 515/97 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses konteinerite olekusõnumite esitamise sageduse, konteinerite olekusõnumites toodud andmete vormi, konteinerite olekusõnumite edastamise meetodiga ja erielementidega, mis lisatakse TISi seoses kõikide kategooriatega, mille kohta andmeid tuleb sisestada. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust.

| (21) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ning ta esitas oma arvamuse 11. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ning ta esitas oma arvamuse 11. märtsil 2014.

| (22) | Määrust (EÜ) nr 515/97 tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(22)

Määrust (EÜ) nr 515/97 tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 515/97 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene taane asendatakse järgmisega:
  „—   
  tollialased õigusaktid
  – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (8) artikli 5 punktis 2 määratletud tollialased õigusaktid.

  (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).”;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene taane asendatakse järgmisega:

„—   
  tollialased õigusaktid
  – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (8) artikli 5 punktis 2 määratletud tollialased õigusaktid.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).”;"

| b) | lisatakse järgmised taanded:
  „—   
  liidu tolliterritoorium
  – määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 4 määratletud liidu tolliterritoorium,
  —   
  Vedaja
  – isik määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 40 tähenduses.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised taanded:

„—   
  liidu tolliterritoorium
  – määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 4 määratletud liidu tolliterritoorium,

—   
  Vedaja
  – isik määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 40 tähenduses.”

| 2) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, võib taotluse saanud asutuse töötajate hangitud ja artiklites 4–11 sätestatud abi korras taotluse esitanud asutusele edastatud teave, sealhulgas dokumendid, dokumentide tõestatud koopiad, kinnitused, kõik haldusasutuste väljastatud aktid või otsused, aruanded ja muud andmed, olla vastuvõetav asitõend samamoodi nagu siis, kui see oleks hangitud selles liikmesriigis, kus menetlus toimub:






  a) | taotluse esitanud asutuse liikmesriigi haldusmenetluses, sealhulgas sellele järgnevates edasikaebamismenetluses; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, võib taotluse saanud asutuse töötajate hangitud ja artiklites 4–11 sätestatud abi korras taotluse esitanud asutusele edastatud teave, sealhulgas dokumendid, dokumentide tõestatud koopiad, kinnitused, kõik haldusasutuste väljastatud aktid või otsused, aruanded ja muud andmed, olla vastuvõetav asitõend samamoodi nagu siis, kui see oleks hangitud selles liikmesriigis, kus menetlus toimub:

a)

taotluse esitanud asutuse liikmesriigi haldusmenetluses, sealhulgas sellele järgnevates edasikaebamismenetluses;

| b) | taotluse esitanud asutuse liikmesriigi kohtumenetluses, välja arvatud juhul, kui taotluse saanud asutus märgib teabe edastamise ajal selgelt teisiti.” |
| --- | --- |

b)

taotluse esitanud asutuse liikmesriigi kohtumenetluses, välja arvatud juhul, kui taotluse saanud asutus märgib teabe edastamise ajal selgelt teisiti.”

| 3) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, võib edastava asutuse töötajate hangitud ja artiklites 13–15 sätestatud abi korras vastuvõtvale asutusele edastatud teave, sealhulgas dokumendid, dokumentide tõestatud koopiad, kinnitused, kõik haldusasutuste väljastatud aktid või otsused, aruanded ja muud andmed, olla vastuvõetav asitõend samamoodi nagu siis, kui need oleksid hangitud selles liikmesriigis, kus menetlus toimub:






  a) | vastuvõtnud asutuse liikmesriigi haldusmenetluses, sealhulgas sellele järgnevas edasikaebamismenetluses; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, võib edastava asutuse töötajate hangitud ja artiklites 13–15 sätestatud abi korras vastuvõtvale asutusele edastatud teave, sealhulgas dokumendid, dokumentide tõestatud koopiad, kinnitused, kõik haldusasutuste väljastatud aktid või otsused, aruanded ja muud andmed, olla vastuvõetav asitõend samamoodi nagu siis, kui need oleksid hangitud selles liikmesriigis, kus menetlus toimub:

a)

vastuvõtnud asutuse liikmesriigi haldusmenetluses, sealhulgas sellele järgnevas edasikaebamismenetluses;

| b) | vastuvõtnud asutuse liikmesriigi kohtumenetluses, välja arvatud juhul, kui edastav asutus märgib teabe edastamise ajal selgelt teisiti.” |
| --- | --- |

b)

vastuvõtnud asutuse liikmesriigi kohtumenetluses, välja arvatud juhul, kui edastav asutus märgib teabe edastamise ajal selgelt teisiti.”

| 4) | Artiklit 18a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust ja selleks et aidata artiklis 29 osutatud asutustel tuvastada selliste kaupade liikumist, mis võivad olla seotud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega vastuolus oleva tegevusega, ja selliseks tegevuseks kasutatavaid transpordivahendeid, sealhulgas konteinereid, loob komisjon vedajate esitatud andmete põhjal andmehoidla (transpordiandmete hoidla) ning haldab seda. Kõnealustel asutustel on transpordiandmete hoidlale otsene juurdepääs. Nad võivad transpordiandmete hoidlat kasutada, sealhulgas andmete analüüsimiseks ja teabe vahetamiseks, ainult käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.
  2.   Transpordiandmete hoidla haldamisel on komisjonil õigus:






  a) | andmetele mis tahes viisil või kujul juurde pääseda või teha neist mis tahes viisil või kujul väljavõtteid ja neid mis tahes viisil või kujul säilitada ning kasutada andmeid kooskõlas intellektuaalomandi õiguste suhtes kohaldatavate õigusaktidega. Komisjon kehtestab piisavad kaitsemeetmed, sealhulgas tehnilised ja korralduslikud meetmed ning andmesubjektidega seotud läbipaistvust käsitlevad nõuded. Andmesubjektidel on õigus andmetega tutvuda ja neid parandada; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 18a muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust ja selleks et aidata artiklis 29 osutatud asutustel tuvastada selliste kaupade liikumist, mis võivad olla seotud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega vastuolus oleva tegevusega, ja selliseks tegevuseks kasutatavaid transpordivahendeid, sealhulgas konteinereid, loob komisjon vedajate esitatud andmete põhjal andmehoidla (transpordiandmete hoidla) ning haldab seda. Kõnealustel asutustel on transpordiandmete hoidlale otsene juurdepääs. Nad võivad transpordiandmete hoidlat kasutada, sealhulgas andmete analüüsimiseks ja teabe vahetamiseks, ainult käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.

2.   Transpordiandmete hoidla haldamisel on komisjonil õigus:

a)

andmetele mis tahes viisil või kujul juurde pääseda või teha neist mis tahes viisil või kujul väljavõtteid ja neid mis tahes viisil või kujul säilitada ning kasutada andmeid kooskõlas intellektuaalomandi õiguste suhtes kohaldatavate õigusaktidega. Komisjon kehtestab piisavad kaitsemeetmed, sealhulgas tehnilised ja korralduslikud meetmed ning andmesubjektidega seotud läbipaistvust käsitlevad nõuded. Andmesubjektidel on õigus andmetega tutvuda ja neid parandada;

| b) | andmeid, millele on saadud juurdepääs või millest on tehtud transpordiandmete hoidlast väljavõte, omavahel võrrelda ja vastandada, indekseerida ja teiste andmeallikate abil täiendada ning analüüsida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (9); |
| --- | --- |

b)

andmeid, millele on saadud juurdepääs või millest on tehtud transpordiandmete hoidlast väljavõte, omavahel võrrelda ja vastandada, indekseerida ja teiste andmeallikate abil täiendada ning analüüsida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (9);

| c) | teha transpordiandmete hoidla andmed elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil käesoleva määruse artiklis 29 osutatud asutustele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

c)

teha transpordiandmete hoidla andmed elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil käesoleva määruse artiklis 29 osutatud asutustele kättesaadavaks.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).”;"

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon loob käesoleva artikli lõikes 3 osutatud konteinerite liikumise kohta esitatud konteinerite olekusõnumite andmehoidla (konteinerite olekusõnumite andmehoidla) ja haldab seda. Artiklis 29 osutatud asutustel on konteinerite olekusõnumite andmehoidlale otsene juurdepääs. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vedajad, kes säilitavad andmeid konteinerite liikumise ja staatuse kohta või kelle nimel selliseid andmeid säilitatakse, esitavad liikmesriikide tolliasutustele konteinerite olekusõnumid järgmistel juhtudel:






  a) | konteinerid, mis kavatsetakse tuua laevaga kolmandast riigist liidu tolliterritooriumile, välja arvatud:






  — | konteinerid, mis kavatsetakse reisi ajaks jätta sama laeva pardale ning mis viiakse liidu tolliterritooriumilt välja kõnealuse laeva pardal, ning |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon loob käesoleva artikli lõikes 3 osutatud konteinerite liikumise kohta esitatud konteinerite olekusõnumite andmehoidla (konteinerite olekusõnumite andmehoidla) ja haldab seda. Artiklis 29 osutatud asutustel on konteinerite olekusõnumite andmehoidlale otsene juurdepääs. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vedajad, kes säilitavad andmeid konteinerite liikumise ja staatuse kohta või kelle nimel selliseid andmeid säilitatakse, esitavad liikmesriikide tolliasutustele konteinerite olekusõnumid järgmistel juhtudel:

a)

konteinerid, mis kavatsetakse tuua laevaga kolmandast riigist liidu tolliterritooriumile, välja arvatud:

—

konteinerid, mis kavatsetakse reisi ajaks jätta sama laeva pardale ning mis viiakse liidu tolliterritooriumilt välja kõnealuse laeva pardal, ning

| — | konteinerid, mis kavatsetakse laadida reisi ajal samalt laevalt maha ja tagasi peale, et võimaldada muu kauba maha- või pealelaadimist ning mis viiakse liidu tolliterritooriumilt välja kõnealuse laeva pardal; |
| --- | --- |

—

konteinerid, mis kavatsetakse laadida reisi ajal samalt laevalt maha ja tagasi peale, et võimaldada muu kauba maha- või pealelaadimist ning mis viiakse liidu tolliterritooriumilt välja kõnealuse laeva pardal;

| b) | kaubasaadetiste puhul konteinerid, mis viiakse laevaga liidu tolliterritooriumilt kolmandasse riiki ning mis kuuluvad:






  — | nõukogu direktiivi 92/84/EMÜ (10) artikli 2 reguleerimisalasse; |
| --- | --- | --- |

b)

kaubasaadetiste puhul konteinerid, mis viiakse laevaga liidu tolliterritooriumilt kolmandasse riiki ning mis kuuluvad:

—

nõukogu direktiivi 92/84/EMÜ (10) artikli 2 reguleerimisalasse;

| — | nõukogu direktiivi 2011/64/EL (11) artikli 2 reguleerimisalasse või |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiivi 2011/64/EL (11) artikli 2 reguleerimisalasse või

| — | nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (12) artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (12) artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse.

Vedajad esitavad andmed otse konteinerite olekusõnumite andmehoidlasse.

(10)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29)."

(11)  Nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (ELT L 176, 5.7.2011, lk 24)."

(12)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).”;"

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Konteinerite olekusõnumid esitatakse:






  a) | alates hetkest, mil teatati, et konteiner oli enne liidu tolliterritooriumile sissetoomist või sealt väljaviimist tühi, kuni hetkeni, mil teatatakse, et konteiner on uuesti tühi; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Konteinerite olekusõnumid esitatakse:

a)

alates hetkest, mil teatati, et konteiner oli enne liidu tolliterritooriumile sissetoomist või sealt väljaviimist tühi, kuni hetkeni, mil teatatakse, et konteiner on uuesti tühi;

| b) | juhul kui asjaomase tühja konteineriga seotud sündmuste kindlakstegemiseks vajalikud konkreetsed konteinerite olekusõnumid ei ole vedajate elektroonilistes registrites kättesaadavad, vähemalt kolm kuud enne konteineri füüsilist sissetoomist liidu tolliterritooriumile kuni üks kuu pärast selle sissetoomist liidu tolliterritooriumile, või |
| --- | --- |

b)

juhul kui asjaomase tühja konteineriga seotud sündmuste kindlakstegemiseks vajalikud konkreetsed konteinerite olekusõnumid ei ole vedajate elektroonilistes registrites kättesaadavad, vähemalt kolm kuud enne konteineri füüsilist sissetoomist liidu tolliterritooriumile kuni üks kuu pärast selle sissetoomist liidu tolliterritooriumile, või

| c) | juhul kui asjaomase tühja konteineriga seotud sündmuste kindlakstegemiseks vajalikud konkreetsed konteinerite olekusõnumid ei ole vedaja elektroonilistes registrites kättesaadavad, vähemalt kolm kuud pärast liidu tolliterritooriumilt väljaviimist. |
| --- | --- |

c)

juhul kui asjaomase tühja konteineriga seotud sündmuste kindlakstegemiseks vajalikud konkreetsed konteinerite olekusõnumid ei ole vedaja elektroonilistes registrites kättesaadavad, vähemalt kolm kuud pärast liidu tolliterritooriumilt väljaviimist.

6.   Vedajad esitavad konteinerite olekusõnumid järgmiste või samaväärsete sündmuste kohta sel määral, kui need on teavet esitavale vedajale teada ja mille kohta on koostatud, kogutud või säilitatud andmed nende elektroonilistes registrites:

| — | broneeringu kinnitamine, |
| --- | --- |

—

broneeringu kinnitamine,

| — | peale- või mahalaadimisrajatisse saabumine, |
| --- | --- |

—

peale- või mahalaadimisrajatisse saabumine,

| — | peale- või mahalaadimisrajatisest lahkumine, |
| --- | --- |

—

peale- või mahalaadimisrajatisest lahkumine,

| — | transpordivahendile laadimine või sealt mahalaadimine, |
| --- | --- |

—

transpordivahendile laadimine või sealt mahalaadimine,

| — | korraldus konteineri täitmise või tühjendamise kohta, |
| --- | --- |

—

korraldus konteineri täitmise või tühjendamise kohta,

| — | kinnitus konteineri täitmise või tühjendamise kohta, |
| --- | --- |

—

kinnitus konteineri täitmise või tühjendamise kohta,

| — | terminalisisene liikumine, |
| --- | --- |

—

terminalisisene liikumine,

| — | kontroll terminali väravas, |
| --- | --- |

—

kontroll terminali väravas,

| — | suurematele remonditöödele saatmine. |
| --- | --- |

—

suurematele remonditöödele saatmine.

Iga liikmesriik näeb ette karistused andmete esitamise kohustuse mittetäitmise või ebatäielike või valeandmete esitamise eest. Sellised karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

7.   Komisjonis antakse üksnes määratud analüütikutele õigus töödelda lõike 2 punktides b ja c osutatud isikuandmeid.

Isikuandmed, mida ei ole lõikes 1 osutatud kaupade liikumise tuvastamiseks vaja, kustutatakse viivitamata või muudetakse anonüümseks. Neid ei või mingil juhul säilitada kauem kui kolm aastat.

Komisjon võtab asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise või loata avalikustamise, muutmise ja juurdepääsu või mis tahes muul viisil loata töötlemise eest.

8.   Vedajate esitatud andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need koguti, ning neid ei tohi säilitada üle viie aasta.

9.   Komisjon ja liikmesriigid kaitsevad vedajate esitatud konfidentsiaalset äriteavet.

Komisjon ja kõik liikmesriigid kohaldavad oma määratud ekspertide suhtes kooskõlas siseriikliku või liidu õigusega kõige rangemaid tehnilisi, korralduslikke ja personalialaseid ametisaladuse hoidmise julgeolekueeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.

Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et järgitakse teiste liikmesriikide konteinerite olekusõnumite andmehoidla kaudu vahetatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusi.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 18c
  Komisjon võtab rakendusaktidena vastu sätted, mis käsitlevad andmete esitamise sagedust, konteinerite olekusõnumite andmete vormi ja konteinerite olekusõnumite edastamise meetodit.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 29. veebruariks 2016.” |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18c

Komisjon võtab rakendusaktidena vastu sätted, mis käsitlevad andmete esitamise sagedust, konteinerite olekusõnumite andmete vormi ja konteinerite olekusõnumite edastamise meetodit.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 29. veebruariks 2016.”

| 6) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 18d
  1.   Komisjon loob andmehoidla („impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla”) ja haldab seda andmehoidlat, milles hoitakse järgmist:






  a) | kaupade impordiandmed, |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 18d

1.   Komisjon loob andmehoidla („impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla”) ja haldab seda andmehoidlat, milles hoitakse järgmist:

a)

kaupade impordiandmed,

| b) | kaupade transiidiandmed ning |
| --- | --- |

b)

kaupade transiidiandmed ning

| c) | kaupade ekspordiandmed, niivõrd, kuivõrd käesolevas punktis osutatud kaubad kuuluvad:






  i) | direktiivi 92/84/EMÜ artikli 2 reguleerimisalasse; |
| --- | --- | --- |

c)

kaupade ekspordiandmed, niivõrd, kuivõrd käesolevas punktis osutatud kaubad kuuluvad:

i)

direktiivi 92/84/EMÜ artikli 2 reguleerimisalasse;

| ii) | direktiivi 2011/64/EL artikli 2 reguleerimisalasse või |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2011/64/EL artikli 2 reguleerimisalasse või

| iii) | direktiivi 2003/96/EÜ artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

iii)

direktiivi 2003/96/EÜ artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse.

Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlat hallatakse nagu on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (13) lisades 37 ja 38.

Komisjon dubleerib süsteemselt impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlasse andmeid, mis on pärit sellistest allikatest, mida komisjon haldab määruse (EL) nr 952/2013 alusel. Liikmesriigid võivad esitada komisjonile andmeid, mis käsitlevad kaupade transiiti liikmesriigi piires ja otseeksporti, sõltuvalt andmete kättesaadavusest ja liikmesriikide infotehnoloogia infrastruktuurist.

Komisjoni poolt määratud talitused ja siseriiklikud asutused, kellele osutatakse käesoleva määruse artiklis 29, võivad kasutada impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlat, et analüüsida impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas olevaid andmeid ja võrrelda neid konteinerite olekusõnumite andmehoidlasse esitatud konteinerite olekusõnumitega, ning võivad käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil tulemuste kohta teavet vahetada.

2.   Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlale on juurdepääs käesoleva määruse artiklis 29 osutatud siseriiklikel asutustel. Komisjonis antakse impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas sisalduvate andmete töötlemise õigus üksnes määratud analüütikutele.

Liikmesriikidel on otsene juurdepääs:

| a) | kõigile asjaomases liikmesriigis loodud ja esitatud deklaratsioonide andmetele; |
| --- | --- |

a)

kõigile asjaomases liikmesriigis loodud ja esitatud deklaratsioonide andmetele;

| b) | andmetele, mis on seotud ettevõtjatega, kellel on määruses (EMÜ) nr 2454/93 sätestatud ja kõnealuse liikmesriigi asutuste poolt väljastatud EORI number; |
| --- | --- |

b)

andmetele, mis on seotud ettevõtjatega, kellel on määruses (EMÜ) nr 2454/93 sätestatud ja kõnealuse liikmesriigi asutuste poolt väljastatud EORI number;

| c) | transiidiandmetele; |
| --- | --- |

c)

transiidiandmetele;

| d) | kõigile muudele andmetele, välja arvatud käesoleva määruse artikli 41b lõikes 2 osutatud isikuandmetele. |
| --- | --- |

d)

kõigile muudele andmetele, välja arvatud käesoleva määruse artikli 41b lõikes 2 osutatud isikuandmetele.

Pädevatel asutustel, kes on sisestanud andmeid käesoleva määruse artikli 23 lõikes 1 osutatud tolliinfosüsteemi või andmeid uurimistoimikust käesoleva määruse artikli 41a lõikes 1 osutatud tolli uurimisjuhtumite andmebaasi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 41b, on juurdepääs kõigile impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla andmetele, mis on seotud kõnealuse kande või kõnealuse uurimistoimikuga.

3.   Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas sisalduvate andmete puhul kohaldatakse komisjonipoolse isikuandmete töötlemise suhtes määrust (EÜ) nr 45/2001.

Komisjoni käsitatakse vastutava töötlejana määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkti d tähenduses.

Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla suhtes teostab Euroopa Andmekaitseinspektor eelkontrolli kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 27.

Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas sisalduvaid andmeid ei tohi säilitada üle viie aasta, mida võib põhjendatud juhtudel pikendada veel kahe aasta võrra.

4.   Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla ei sisalda andmete erikategooriaid määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 5 tähenduses.

Komisjon võtab asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise või loata avalikustamise, muutmise ja juurdepääsu või mis tahes muul viisil loata töötlemise eest.

5.   Komisjon ja liikmesriigid kaitsevad konfidentsiaalset äriteavet. Komisjon ja liikmesriigid kohaldavad oma määratud ekspertide suhtes kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega kõige rangemaid tehnilisi, korralduslikke ja personalialaseid ametisaladuse hoidmise julgeolekueeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.

Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et järgitakse teiste liikmesriikide impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla kaudu vahetatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusi.

Artikkel 18e

Komisjon võib seoses tollialaste õigusaktide rakendamist käsitlevate uurimistega paluda liikmesriikidel esitada impordi- ja ekspordideklaratsioone toetavad dokumendid ning selle jaoks ettevõtjate koostatud või kogutud lisadokumendid.

Esimeses lõigus osutatud taotlus esitatakse pädevale asutusele. Kui liikmesriik on määranud rohkem kui ühe pädeva asutuse, täpsustab ta komisjoni taotlusele vastamise eest vastutava haldusasutuse.

Nelja nädala jooksul alates komisjoni taotluse kättesaamisest liikmesriik:

| — | esitab taotletud dokumendid; põhjendatud juhtudel võimaldatakse selleks veel kuus nädalat; |
| --- | --- |

—

esitab taotletud dokumendid; põhjendatud juhtudel võimaldatakse selleks veel kuus nädalat;

| — | teavitab komisjoni, et taotlust ei olnud võimalik täita, kuna ettevõtja ei esitanud nõutud teavet, või |
| --- | --- |

—

teavitab komisjoni, et taotlust ei olnud võimalik täita, kuna ettevõtja ei esitanud nõutud teavet, või

| — | keeldub taotluse täitmisest kõnealuse liikmesriigi haldusasutuse või kohtuorgani artikli 3 kohase otsuse tulemusena. |
| --- | --- |

—

keeldub taotluse täitmisest kõnealuse liikmesriigi haldusasutuse või kohtuorgani artikli 3 kohase otsuse tulemusena.

(13)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).”"

| 7) | Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artiklis 20 osutatud ühenduse programmide elluviimisel saavutatud tulemusi ja hangitud teavet, eelkõige asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste poolt edastatud dokumente, samuti teavet, mis on hangitud haldusuurimise, sealhulgas komisjoni talituste haldusuurimise käigus, käsitsetakse vastavalt artiklile 45.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artiklis 20 osutatud ühenduse programmide elluviimisel saavutatud tulemusi ja hangitud teavet, eelkõige asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste poolt edastatud dokumente, samuti teavet, mis on hangitud haldusuurimise, sealhulgas komisjoni talituste haldusuurimise käigus, käsitsetakse vastavalt artiklile 45.”

| 8) | Artikli 23 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks need põllumajandusmääruste kohaldamisega seotud toimingud, mis nõuavad teabe sisestamist TISi.
  Kõnealused delegeeritud aktid võetakse vastu 29. veebruariks 2016.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 23 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks need põllumajandusmääruste kohaldamisega seotud toimingud, mis nõuavad teabe sisestamist TISi.

Kõnealused delegeeritud aktid võetakse vastu 29. veebruariks 2016.”

| 9) | Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võtab rakendusaktidena vastu sätted, mis käsitlevad artiklis 24 osutatud kategooriatega seotud TISi sisestatavaid andmeid ulatuses, mis on vajalik süsteemi eesmärgi saavutamiseks. Isikuandmeid ei sisestata artikli 24 esimese lõigu punktis e osutatud kategoorias. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 29. veebruariks 2016.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võtab rakendusaktidena vastu sätted, mis käsitlevad artiklis 24 osutatud kategooriatega seotud TISi sisestatavaid andmeid ulatuses, mis on vajalik süsteemi eesmärgi saavutamiseks. Isikuandmeid ei sisestata artikli 24 esimese lõigu punktis e osutatud kategoorias. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 29. veebruariks 2016.”

| 10) | Artikli 29 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Juurdepääs TISi sisestatud andmetele antakse eranditult iga liikmesriigi määratud siseriiklikele asutustele ja komisjoni määratud talitustele. Siseriiklikud asutused on tolliasutused, kuid kõnealuste asutuste hulka võivad kuuluda ka muud asutused, kes liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt on pädevad tegema otsuseid artikli 23 lõikes 2 sõnastatud eesmärgi saavutamiseks.
  Andmeid esitanud TISi osapoolel on õigus määrata kindlaks, millistel käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud siseriiklikest asutustest on õigus saada juurdepääs andmetele, mille ta on TISi sisestanud.
  2.   Iga liikmesriik saadab komisjonile nimekirja enda määratud pädevatest siseriiklikest asutustest, kellel on juurdepääs TISile, märkides iga asutuse kohta, millistele andmetele tal võib olla juurdepääs ja mis otstarbel.
  Komisjon kontrollib asjaomaste liikmesriikidega määratud siseriiklike asutuste nimekirja, et määramine ei oleks ebaproportsionaalne. Pärast nimetatud kontrollimist kinnitavad või muudavad asjaomased liikmesriigid määratud siseriiklike asutuste nimekirja. Komisjon teavitab vastavalt teisi liikmesriike. Samuti teatab komisjon kõigile liikmesriikidele vastavad üksikasjad komisjoni talituste kohta, kellel on lubatud TISile juurde pääseda.
  Komisjon avaldab sel viisil määratud siseriiklike asutuste ja komisjoni talituste nimekirja teadmiseks Euroopa Liidu Teatajas ning avalikustab nimekirja järgnevad ajakohastatud versioonid internetis.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 29 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Juurdepääs TISi sisestatud andmetele antakse eranditult iga liikmesriigi määratud siseriiklikele asutustele ja komisjoni määratud talitustele. Siseriiklikud asutused on tolliasutused, kuid kõnealuste asutuste hulka võivad kuuluda ka muud asutused, kes liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt on pädevad tegema otsuseid artikli 23 lõikes 2 sõnastatud eesmärgi saavutamiseks.

Andmeid esitanud TISi osapoolel on õigus määrata kindlaks, millistel käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud siseriiklikest asutustest on õigus saada juurdepääs andmetele, mille ta on TISi sisestanud.

2.   Iga liikmesriik saadab komisjonile nimekirja enda määratud pädevatest siseriiklikest asutustest, kellel on juurdepääs TISile, märkides iga asutuse kohta, millistele andmetele tal võib olla juurdepääs ja mis otstarbel.

Komisjon kontrollib asjaomaste liikmesriikidega määratud siseriiklike asutuste nimekirja, et määramine ei oleks ebaproportsionaalne. Pärast nimetatud kontrollimist kinnitavad või muudavad asjaomased liikmesriigid määratud siseriiklike asutuste nimekirja. Komisjon teavitab vastavalt teisi liikmesriike. Samuti teatab komisjon kõigile liikmesriikidele vastavad üksikasjad komisjoni talituste kohta, kellel on lubatud TISile juurde pääseda.

Komisjon avaldab sel viisil määratud siseriiklike asutuste ja komisjoni talituste nimekirja teadmiseks Euroopa Liidu Teatajas ning avalikustab nimekirja järgnevad ajakohastatud versioonid internetis.”

| 11) | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon avaldab sel viisil määratud siseriiklike asutuste või talituste nimekirja teadmiseks Euroopa Liidu Teatajas ning avalikustab nimekirja järgnevad ajakohastatud versioonid internetis.”; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon avaldab sel viisil määratud siseriiklike asutuste või talituste nimekirja teadmiseks Euroopa Liidu Teatajas ning avalikustab nimekirja järgnevad ajakohastatud versioonid internetis.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   TISist saadud andmeid võib need andmed TISi sisestanud liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas tema seatud mis tahes tingimustega edastada kasutamiseks muudele kui lõikes 2 osutatud siseriiklikele asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või regionaalorganisatsioonidele ja/või liidu asutustele, kes aitavad kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele ning tollialaste õigusaktide nõuetekohasele kohaldamisele. Iga liikmesriik võtab kasutusele erimeetmed tagamaks selliste andmete turvalisuse, kui neid edastatakse või läkitatakse väljaspool kõnealuse liikmesriigi territooriumi asuvatele asutustele.
  Käesoleva lõike esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis komisjoni suhtes, kui andmed on sisestanud TISi tema.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   TISist saadud andmeid võib need andmed TISi sisestanud liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas tema seatud mis tahes tingimustega edastada kasutamiseks muudele kui lõikes 2 osutatud siseriiklikele asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või regionaalorganisatsioonidele ja/või liidu asutustele, kes aitavad kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele ning tollialaste õigusaktide nõuetekohasele kohaldamisele. Iga liikmesriik võtab kasutusele erimeetmed tagamaks selliste andmete turvalisuse, kui neid edastatakse või läkitatakse väljaspool kõnealuse liikmesriigi territooriumi asuvatele asutustele.

Käesoleva lõike esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis komisjoni suhtes, kui andmed on sisestanud TISi tema.”

| 12) | Ei puuduta eestikeelset versiooni. |
| --- | --- |

12)

Ei puuduta eestikeelset versiooni.

| 13) | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 33
  TISi sisestatud andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need sisestati, ning neid ei tohi säilitada üle viie aasta, mida võib põhjendatud juhtudel pikendada veel kahe aasta võrra.” |
| --- | --- |

13)

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

TISi sisestatud andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need sisestati, ning neid ei tohi säilitada üle viie aasta, mida võib põhjendatud juhtudel pikendada veel kahe aasta võrra.”

| 14) | Artiklisse 37 isatakse järgmine lõige:
  „5.   Tegutsedes kumbki oma vastava pädevuse piires, kooskõlastab Euroopa Andmekaitseinspektor oma tegevuse nõukogu otsuse 2009/917/JSK (14) alusel loodud ühise järelevalveasutusega, et tagada TISi kooskõlastatud järelevalve ja auditid.

  (14)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/917/JSK infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 20).”" |
| --- | --- |

14)

Artiklisse 37 isatakse järgmine lõige:

„5.   Tegutsedes kumbki oma vastava pädevuse piires, kooskõlastab Euroopa Andmekaitseinspektor oma tegevuse nõukogu otsuse 2009/917/JSK (14) alusel loodud ühise järelevalveasutusega, et tagada TISi kooskõlastatud järelevalve ja auditid.

(14)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/917/JSK infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 20).”"

| 15) | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b jäetakse välja;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Nii liikmesriigid kui ka komisjon võtavad meetmeid eelkõige selleks, et:






  a) | tõkestada volitamata isikute juurdepääsu andmetöötluses kasutatavatele seadmetele; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Nii liikmesriigid kui ka komisjon võtavad meetmeid eelkõige selleks, et:

a)

tõkestada volitamata isikute juurdepääsu andmetöötluses kasutatavatele seadmetele;

| b) | takistada andmete ja andmekandjate lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist volitamata isikute poolt; |
| --- | --- |

b)

takistada andmete ja andmekandjate lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist volitamata isikute poolt;

| c) | takistada andmete loata sisestamist ja volitamata tutvumist andmetega, nende muutmist või kustutamist; |
| --- | --- |

c)

takistada andmete loata sisestamist ja volitamata tutvumist andmetega, nende muutmist või kustutamist;

| d) | takistada volitamata isikute juurdepääsu TISis sisalduvatele andmetele andmeedastusvahendite kaudu; |
| --- | --- |

d)

takistada volitamata isikute juurdepääsu TISis sisalduvatele andmetele andmeedastusvahendite kaudu;

| e) | tagada, et TISi kasutamisega seoses oleks volitatud isikutel õigus juurde pääseda ainult nendele andmetele, mille suhtes nad on pädevad; |
| --- | --- |

e)

tagada, et TISi kasutamisega seoses oleks volitatud isikutel õigus juurde pääseda ainult nendele andmetele, mille suhtes nad on pädevad;

| f) | tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks teha, millistele asutustele võib andmeid edastada andmeedastusvahendite kaudu; |
| --- | --- |

f)

tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks teha, millistele asutustele võib andmeid edastada andmeedastusvahendite kaudu;

| g) | tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks teha ex post facto, milliseid andmeid on TISi sisestatud, millal ja kelle poolt, ning korraldada küsitluste seiret; |
| --- | --- |

g)

tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks teha ex post facto, milliseid andmeid on TISi sisestatud, millal ja kelle poolt, ning korraldada küsitluste seiret;

| h) | takistada andmete volitamata lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist andmeedastusel ja andmekandjate transportimisel.” |
| --- | --- |

h)

takistada andmete volitamata lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist andmeedastusel ja andmekandjate transportimisel.”

| 16) | Artiklit 41d muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ajavahemik, mille jooksul andmeid võib säilitada, sõltub andmed edastanud liikmesriigi õigus- ja haldusnormidest ning menetlustest. Maksimaalsed mittekumulatiivsed tähtajad, mida arvestatakse alates uurimistoimiku andmete sisestamise päevast ja mida ei tohi ületada, on järgmised:






  a) | käimasolevate uurimiste toimikutes sisalduvaid andmeid ei tohi säilitada kauem kui kolm aastat, kui ei avastata ühtki tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist; andmed tuleb muuta anonüümseks varem, kui viimasest rikkumise avastamisest on möödas rohkem kui üks aasta; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Artiklit 41d muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ajavahemik, mille jooksul andmeid võib säilitada, sõltub andmed edastanud liikmesriigi õigus- ja haldusnormidest ning menetlustest. Maksimaalsed mittekumulatiivsed tähtajad, mida arvestatakse alates uurimistoimiku andmete sisestamise päevast ja mida ei tohi ületada, on järgmised:

a)

käimasolevate uurimiste toimikutes sisalduvaid andmeid ei tohi säilitada kauem kui kolm aastat, kui ei avastata ühtki tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist; andmed tuleb muuta anonüümseks varem, kui viimasest rikkumise avastamisest on möödas rohkem kui üks aasta;

| b) | haldus- või eeluurimistega seotud andmeid, mille puhul on tuvastatud tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumine, kuid mille puhul ei ole tehtud haldusotsust, süüdimõistvat kohtuotsust, määratud kriminaalkorras trahvi ega kohaldatud halduskaristust, ei tohi säilitada kauem kui kuus aastat; |
| --- | --- |

b)

haldus- või eeluurimistega seotud andmeid, mille puhul on tuvastatud tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumine, kuid mille puhul ei ole tehtud haldusotsust, süüdimõistvat kohtuotsust, määratud kriminaalkorras trahvi ega kohaldatud halduskaristust, ei tohi säilitada kauem kui kuus aastat;

| c) | haldus- või eeluurimistega seotud andmeid, mille puhul on tehtud haldusotsus, süüdimõistev kohtuotsus, määratud kriminaalkorras trahv või kohaldatud halduskaristust, ei tohi säilitada kauem kui 10 aastat.”; |
| --- | --- |

c)

haldus- või eeluurimistega seotud andmeid, mille puhul on tehtud haldusotsus, süüdimõistev kohtuotsus, määratud kriminaalkorras trahv või kohaldatud halduskaristust, ei tohi säilitada kauem kui 10 aastat.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon muudab andmed anonüümseks või kustutab need niipea, kui on möödunud lõikes 1 sätestatud maksimaalne säilitustähtaeg.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon muudab andmed anonüümseks või kustutab need niipea, kui on möödunud lõikes 1 sätestatud maksimaalne säilitustähtaeg.”

| 17) | Artikkel 43 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 43
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 23 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (15). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 23 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 23 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

17)

Artikkel 43 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 43

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 23 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (15). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 23 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 23 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 18) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 43a
  1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (16) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  Artikkel 43b
  Hiljemalt ... (17) viib komisjon läbi hindamise, mis käsitleb:






  — | vajadust täiendada artiklites 18a ja 18d osutatud andmehoidlates sisalduvaid ekspordiandmeid, lisades andmed muude kui artikli 18a lõike 4 esimese lõigu punktis b ja artiklis 18d esimese lõigu punktis c sätestatud kaupade kohta, ning |
| --- | --- | --- |

18)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 43a

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (16) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 43b

Hiljemalt ... (17) viib komisjon läbi hindamise, mis käsitleb:

—

vajadust täiendada artiklites 18a ja 18d osutatud andmehoidlates sisalduvaid ekspordiandmeid, lisades andmed muude kui artikli 18a lõike 4 esimese lõigu punktis b ja artiklis 18d esimese lõigu punktis c sätestatud kaupade kohta, ning

| — | võimalust täiendada transpordiandmete hoidlas sisalduvaid andmeid, lisades andmed maa- ja õhutee kaudu toimuva kaupade impordi, ekspordi ja transiidi kohta. |
| --- | --- |

—

võimalust täiendada transpordiandmete hoidlas sisalduvaid andmeid, lisades andmed maa- ja õhutee kaudu toimuva kaupade impordi, ekspordi ja transiidi kohta.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 19) | Artiklisse 53 lisatakse järgmine lõige:
  „Vedajate puhul, kes on ... (18) seotud eraõiguslike lepingutega, mis takistavad neil täita oma artikli 18a lõikes 4 sätestatud konteinerite olekusõnumite esitamise kohustust, hakatakse seda kohustust kohaldama ... (19).” |
| --- | --- |

19)

Artiklisse 53 lisatakse järgmine lõige:

„Vedajate puhul, kes on ... (18) seotud eraõiguslike lepingutega, mis takistavad neil täita oma artikli 18a lõikes 4 sätestatud konteinerite olekusõnumite esitamise kohustust, hakatakse seda kohustust kohaldama ... (19).”

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2016.

3.   Olenemata käesoleva artikli lõikest 2 kohaldatakse artikli 1 punkte 5, 8, 9, 17 ja 18 alates ... (18).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu esimese lugemise 15. juuni 2015. aasta seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsus nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (ELT L 23, 26.1.2008, lk 21).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/917/JSK infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 20).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

(15)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

15

(17)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

17

(18)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

18

(19)  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

19

---

| 21.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 239/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 239/12

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks

(2015/C 239/02)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas nõukogule 26. novembril 2013 eespool nimetatud ettepaneku, mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 33 ja 325 ning mille eesmärk on parandada pettustevastase süsteemi toimimist tollivaldkonnas. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas nõukogule 26. novembril 2013 eespool nimetatud ettepaneku, mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 33 ja 325 ning mille eesmärk on parandada pettustevastase süsteemi toimimist tollivaldkonnas.

| 2. | Euroopa Kontrollikoda esitas oma arvamuse 18. märtsil 2014. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Kontrollikoda esitas oma arvamuse 18. märtsil 2014.

| 3. | Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. aprillil 2014 (1). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. aprillil 2014 (1).

| 4. | Tolliliidu töörühm vaatas ettepaneku läbi erinevatel koosolekutel Kreeka ja Itaalia eesistumise ajal ja saavutas oma 9. septembri 2014. aasta koosolekul laialdase kokkuleppe eesistujariigi kompromissteksti suhtes dokumendis 13179/14 esitatud kujul, kusjuures AT ja DE hääletasid vastu ja ES hoidus hääletamisest. |
| --- | --- |

4.

Tolliliidu töörühm vaatas ettepaneku läbi erinevatel koosolekutel Kreeka ja Itaalia eesistumise ajal ja saavutas oma 9. septembri 2014. aasta koosolekul laialdase kokkuleppe eesistujariigi kompromissteksti suhtes dokumendis 13179/14 esitatud kujul, kusjuures AT ja DE hääletasid vastu ja ES hoidus hääletamisest.

| 5. | Alaliste esindajate komitee andis 23. septembril 2014 eesistujariigile volitused alustada kolmepoolseid kohtumisi Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

5.

Alaliste esindajate komitee andis 23. septembril 2014 eesistujariigile volitused alustada kolmepoolseid kohtumisi Euroopa Parlamendiga.

| 6. | Toimus kolm kolmepoolset kohtumist: 10. novembril, 10. detsembril ja 18. detsembril 2014 (2). Seal saavutatud kompromissi kiitis heaks alaliste esindajate komitee. Seejärel andis Euroopa Parlament 23. märtsi 2015. aasta kirjas nõukogule teada, et Euroopa Parlament kiidab nõukogu seisukoha teisel lugemisel muudatusettepanekuid tegemata heaks. |
| --- | --- |

6.

Toimus kolm kolmepoolset kohtumist: 10. novembril, 10. detsembril ja 18. detsembril 2014 (2). Seal saavutatud kompromissi kiitis heaks alaliste esindajate komitee. Seejärel andis Euroopa Parlament 23. märtsi 2015. aasta kirjas nõukogule teada, et Euroopa Parlament kiidab nõukogu seisukoha teisel lugemisel muudatusettepanekuid tegemata heaks.

| 7. | Seda arvesse võttes võttis nõukogu 20. aprilli 2015. aasta istungil vastu poliitilise kokkuleppe, mis on esitatud dokumendis 7565/15. |
| --- | --- |

7.

Seda arvesse võttes võttis nõukogu 20. aprilli 2015. aasta istungil vastu poliitilise kokkuleppe, mis on esitatud dokumendis 7565/15.

II.   EESMÄRK

| 8. | Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 515/97 muudatused. Muudatuste eesmärk on kõrvaldada puudujäägid olemasolevates tollipettuste avastamise süsteemides ja OLAFi uurimiste viivitustes, ühtlustada andmekaitse üle teostatavat järelevalvet ning selgitada võimalust piirata andmete nähtavust ja vastastikuse abistamise raames kogutud asitõendite vastuvõetavust käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

8.

Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 515/97 muudatused. Muudatuste eesmärk on kõrvaldada puudujäägid olemasolevates tollipettuste avastamise süsteemides ja OLAFi uurimiste viivitustes, ühtlustada andmekaitse üle teostatavat järelevalvet ning selgitada võimalust piirata andmete nähtavust ja vastastikuse abistamise raames kogutud asitõendite vastuvõetavust käsitlevaid eeskirju.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Üldised tähelepanekud

| 9. | Nõukogu viis esialgsesse ettepanekusse sisse mitu muudatust ning muutis oluliselt teksti struktuuri. Euroopa Parlament hääletas komisjoni ettepaneku kohta esitatud 53 muudatusettepaneku poolt.
  Seega muudab nõukogu esimese lugemise seisukoht komisjoni algset ettepanekut, sõnastades selle osaliselt ümber Euroopa Parlamendiga saavutatud kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

9.

Nõukogu viis esialgsesse ettepanekusse sisse mitu muudatust ning muutis oluliselt teksti struktuuri. Euroopa Parlament hääletas komisjoni ettepaneku kohta esitatud 53 muudatusettepaneku poolt.

Seega muudab nõukogu esimese lugemise seisukoht komisjoni algset ettepanekut, sõnastades selle osaliselt ümber Euroopa Parlamendiga saavutatud kokkuleppe alusel.

B.   Peamised poliitilised küsimused

10.   Mõisted

Mõistet „tollialased õigusaktid” muudeti kooskõlas määrusega (EL) nr 952/2013 ja lisati mõisted „liidu tolliterritoorium” ja „vedaja”.

11.   Vastuvõetavad asitõendid

Nõukogu selgitas eeskirju, mis käsitlevad asitõendite vastuvõetavust haldus- ja kohtumenetluses.

12.   Andmehoidlad

Selgitati määruse alusel loodud andmehoidlate eesmärki, sisu ja kasutust. Nõukogu sätestab, et liikmesriikidel peaks olema konteinerite saatekirjade andmehoidlale sama tasandi juurdepääs kui komisjonil ning et tundlike kaupade (nagu tubaka ja tubakatoodete, alkoholi ja alkohoolsete jookide ning energiatoodete) saadetiste ekspordist peaksid vedajad konteinerite saatekirjade andmehoidlas teada andma. Välja on jäetud võimalus edastada impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlast valitud andmeid rahvusvahelistele organisatsioonidele või ELi asutustele.

13.   Konteinerite liikumine kolmandate riikide vahel

Nõukogu selgitas nende konteinerite liikumisega seotud eeskirju, mille kohta ei pea konteinerite saatekirjade andmehoidlas teavet esitama.

14.   Andmekaitse

Viiteid andmekaitse-eeskirjadele ühtlustati kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.

15.   Komisjoni poolt liikmesriikidele esitatavad dokumenditaotlused

Nõukogu selgitas, et liikmesriigid peaksid komisjoni taotlusel esitama komisjonile impordi- ja ekspordideklaratsioonidega kaasnevad dokumendid ning et sellise taotlusega tuleks tegeleda nelja nädala jooksul.

16.   Andmete säilitamine

Tolliinfosüsteemi (TIS) sisestatud andmeid tuleks säilitada maksimaalselt viis aastat, põhjendatud juhtudel kaks aastat kauem.

17.   Hindamine

Nõukogu sätestas, et komisjon hindab kaks aastat pärast määruse jõustumist vajadust täiendada asjakohastes andmehoidlates sisalduvaid ekspordiandmeid ning maa- ja õhutee kaudu toimuvaid liikumisi käsitlevaid andmeid.

18.   Kohaldamise alguskuupäev

Kohaldamise alguskuupäevaks sätestati 1. september 2016, võttes arvesse, et vastu tuleb võtta delegeeritud õigusakte ja rakendusakte ning et liikmesriigid peavad lõpule viima ettevalmistavad ülesanded.

19.   Põhjendused

Nõukogu muutis põhjendusi, et need oleksid kooskõlas määruse muudetud rakendusosaga ja kajastaksid mõningaid Euroopa Parlamendi väljendatud muresid.

IV.   KOKKUVÕTE

Nõukogu võttis oma seisukoha koostamisel täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust.

---

(1)  8658/14 CODEC 1023 UD 112 AGRI 294 ENFOCUSTOMS 46 PE 250.

(2)  Hiljem käsitles eesistujariik Läti 2015. aasta jaanuaris mitut lahendamata tehnilist küsimust.

---

| 21.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 239/14

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 11/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta)

Nõukogu poolt vastu võetud 23. juunil 2015

(2015/C 239/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 254 esimest lõiku ning artikli 281 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Kohtu taotlust,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna Üldkohtu pädevus on alates selle kohtu moodustamisest järk-järgult laienenud, on Üldkohtule esitatavate kohtuasjade arv aastate jooksul üha suurenenud, mistõttu on kasvanud tema menetluses olevate kohtuasjade arv. See mõjutab menetluste kestust. |
| --- | --- |

(1)

Kuna Üldkohtu pädevus on alates selle kohtu moodustamisest järk-järgult laienenud, on Üldkohtule esitatavate kohtuasjade arv aastate jooksul üha suurenenud, mistõttu on kasvanud tema menetluses olevate kohtuasjade arv. See mõjutab menetluste kestust.

| (2) | Menetlemisele kuluv aeg ei ole praegu menetlusosalistele vastuvõetav, eriti arvestades Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Menetlemisele kuluv aeg ei ole praegu menetlusosalistele vastuvõetav, eriti arvestades Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 sätestatud nõudeid.

| (3) | Üldkohus on sellises olukorras struktuurilistel põhjustel, mis on muu hulgas seotud nii sellega, et liidu institutsioonid, organid ja asutused võtavad vastu rohkem ja erinevamaid õigusakte, kui ka asjaoluga, et Üldkohtule esitatakse rohkem kohtuasju ja need on keerukamad, eriti konkurentsi ja riigiabi valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Üldkohus on sellises olukorras struktuurilistel põhjustel, mis on muu hulgas seotud nii sellega, et liidu institutsioonid, organid ja asutused võtavad vastu rohkem ja erinevamaid õigusakte, kui ka asjaoluga, et Üldkohtule esitatakse rohkem kohtuasju ja need on keerukamad, eriti konkurentsi ja riigiabi valdkonnas.

| (4) | Seetõttu tuleks võtta meetmeid selle olukorra lahendamiseks ning kasutada aluslepingutes ettenähtud võimalust suurendada Üldkohtu kohtunike arvu, mis võimaldaks lühikese ajaga vähendada nii menetluses olevate kohtuasjade arvu kui ka Üldkohtu menetluste liiga pikka kestust. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks võtta meetmeid selle olukorra lahendamiseks ning kasutada aluslepingutes ettenähtud võimalust suurendada Üldkohtu kohtunike arvu, mis võimaldaks lühikese ajaga vähendada nii menetluses olevate kohtuasjade arvu kui ka Üldkohtu menetluste liiga pikka kestust.

| (5) | Võttes arvesse Üldkohtu töökoormuse tõenäolist arengut, peaks kohtunike arv kolmeetapilise protsessi lõpuks olema 56, pidades seejuures silmas, et ühe liikmesriigi ettepanekul ametisse nimetatud Üldkohtu kohtunike arv ei või kunagi ületada kahte kohtunikku. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Üldkohtu töökoormuse tõenäolist arengut, peaks kohtunike arv kolmeetapilise protsessi lõpuks olema 56, pidades seejuures silmas, et ühe liikmesriigi ettepanekul ametisse nimetatud Üldkohtu kohtunike arv ei või kunagi ületada kahte kohtunikku.

| (6) | Selleks et kiiresti vähendada menetluses olevate kohtuasjade arvu, peaksid ... (2) asuma ametisse veel kaksteist kohtunikku. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et kiiresti vähendada menetluses olevate kohtuasjade arvu, peaksid ... (2) asuma ametisse veel kaksteist kohtunikku.

| (7) | 2016. aasta septembris tuleks Üldkohtule anda pädevus arutada esimese astme kohtuna liidu avaliku teenistuse asju ning Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu seitsme kohtuniku ametikohad tuleks üle viia Üldkohtusse, võttes aluseks Euroopa Kohtu esitatava taotluse seadusandliku akti vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(7)

2016. aasta septembris tuleks Üldkohtule anda pädevus arutada esimese astme kohtuna liidu avaliku teenistuse asju ning Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu seitsme kohtuniku ametikohad tuleks üle viia Üldkohtusse, võttes aluseks Euroopa Kohtu esitatava taotluse seadusandliku akti vastuvõtmiseks.

| (8) | 2019. aasta septembris peaksid ametisse astuma ülejäänud üheksa täiendavat kohtunikku. Kulutõhususe tagamise eesmärgil ei tohiks see kaasa tuua täiendavate õigusnõunike või teiste tugitöötajate värbamist. Institutsioonisiseste ümberkorraldusmeetmetega tuleks tagada olemasolevate inimressursside tõhus kasutamine. |
| --- | --- |

(8)

2019. aasta septembris peaksid ametisse astuma ülejäänud üheksa täiendavat kohtunikku. Kulutõhususe tagamise eesmärgil ei tohiks see kaasa tuua täiendavate õigusnõunike või teiste tugitöötajate värbamist. Institutsioonisiseste ümberkorraldusmeetmetega tuleks tagada olemasolevate inimressursside tõhus kasutamine.

| (9) | Vastavalt tuleb kohandada Euroopa Liidu Kohtu põhikirja sätteid, mis käsitlevad kohtunike ja kohtujuristide osalist väljavahetamist, mis toimub iga kolme aasta järel. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt tuleb kohandada Euroopa Liidu Kohtu põhikirja sätteid, mis käsitlevad kohtunike ja kohtujuristide osalist väljavahetamist, mis toimub iga kolme aasta järel.

| (10) | Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Kui kohtunikke iga kolme aasta järel osaliselt välja vahetatakse, asendatakse pooled kohtunikud. Kui kohtunikke on paaritu arv, vahetatakse vaheldumisi välja selline arv kohtunikke, mis on ühe võrra suurem poolte kohtunike arvust ning ühe võrra väiksem poolte kohtunike arvust.
  Esimest lõiku kohaldatakse ka kohtujuristide iga kolme aasta järel toimuva osalise väljavahetamise suhtes.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Kui kohtunikke iga kolme aasta järel osaliselt välja vahetatakse, asendatakse pooled kohtunikud. Kui kohtunikke on paaritu arv, vahetatakse vaheldumisi välja selline arv kohtunikke, mis on ühe võrra suurem poolte kohtunike arvust ning ühe võrra väiksem poolte kohtunike arvust.

Esimest lõiku kohaldatakse ka kohtujuristide iga kolme aasta järel toimuva osalise väljavahetamise suhtes.”

| 2) | Artikkel 48 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 48
  Üldkohus koosneb






  a) | alates ... (3) 40 kohtunikust, |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 48 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 48

Üldkohus koosneb

a)

alates ... (3) 40 kohtunikust,

| b) | alates 1. septembrist 2016 47 kohtunikust, |
| --- | --- |

b)

alates 1. septembrist 2016 47 kohtunikust,

| c) | alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist.” |
| --- | --- |

c)

alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist.”

Artikkel 2

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) artikli 48 kohaselt ametisse nimetatud täiendavate Üldkohtu kohtunike ametiaeg on järgmine:

| a) | alates ... (3) ametisse nimetatud 12 täiendava kohtuniku puhul lõpeb kuue kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2016. Need kuus kohtunikku valitakse loosi teel. Ülejäänud kuue kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2019; |
| --- | --- |

a)

alates ... (3) ametisse nimetatud 12 täiendava kohtuniku puhul lõpeb kuue kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2016. Need kuus kohtunikku valitakse loosi teel. Ülejäänud kuue kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2019;

| b) | alates 1. septembrist 2016 ametisse nimetatud seitsme täiendava kohtuniku puhul lõpeb kolme kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2019. Need kolm kohtunikku valitakse loosi teel. Ülejäänud nelja kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2022; |
| --- | --- |

b)

alates 1. septembrist 2016 ametisse nimetatud seitsme täiendava kohtuniku puhul lõpeb kolme kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2019. Need kolm kohtunikku valitakse loosi teel. Ülejäänud nelja kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2022;

| c) | alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatud üheksa täiendava kohtuniku puhul lõpeb nelja kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2022. Need neli kohtunikku valitakse loosi teel. Ülejäänud viie kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2025. |
| --- | --- |

c)

alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatud üheksa täiendava kohtuniku puhul lõpeb nelja kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2022. Need neli kohtunikku valitakse loosi teel. Ülejäänud viie kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2025.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. juuni 2015. aasta esimese lugemise seisukoht.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  „2015. aasta septembris” või „käesoleva määruse jõustumisel”, kui käesoleva määruse jõustumise kuupäev saabub pärast 31. augustit 2015.

2

(3)  „1. septembrist 2015” või käesoleva määruse jõustumise kuupäev, kui kõnealune kuupäev saabub pärast 1. septembrit 2015.

3

---

| 21.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 239/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 239/17

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta)

(2015/C 239/04)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Kohus esitas 28. märtsil 2011 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 281 teise lõigu kohase seadusandliku algatuse (1) Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli muutmiseks, nähes muu hulgas ette Üldkohtu kohtunike arvu suurendamise 12 kohtuniku võrra. Muud kavandatud muudatused võeti 11. augustil 2012 vastu, kuid kohtunike arvu suurendamise osas ei suudetud nõukogus kokkuleppele jõuda. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Kohus esitas 28. märtsil 2011 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 281 teise lõigu kohase seadusandliku algatuse (1) Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli muutmiseks, nähes muu hulgas ette Üldkohtu kohtunike arvu suurendamise 12 kohtuniku võrra. Muud kavandatud muudatused võeti 11. augustil 2012 vastu, kuid kohtunike arvu suurendamise osas ei suudetud nõukogus kokkuleppele jõuda.

| 2. | Euroopa Parlament võttis 15. aprilli 2014. aasta täiskogu istungil vastu kohtu ettepanekut käsitleva esimese lugemise seisukoha, milles pooldati Üldkohtu kohtunike arvu suurendamist 12 kohtuniku võrra. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlament võttis 15. aprilli 2014. aasta täiskogu istungil vastu kohtu ettepanekut käsitleva esimese lugemise seisukoha, milles pooldati Üldkohtu kohtunike arvu suurendamist 12 kohtuniku võrra.

| 3. | Eeltoodust lähtuvalt ning võttes arvesse, et Üldkohtule esitatavate kohtuasjade hulk on pärast esialgse ettepaneku tegemist märkimisväärselt suurenenud, soovitas kohus 13. oktoobril 2014 (2) kaasseadusandjatel ettepanekut muuta, et kahekordistada aastaks 2019 kolmes etapis Üldkohtu kohtunike arvu ja integreerida Avaliku Teenistuse Kohus Üldkohtusse, mis tähendaks kokkuvõttes kohtunike arvu suurenemist 21 täiendava kohtuniku võrra. |
| --- | --- |

3.

Eeltoodust lähtuvalt ning võttes arvesse, et Üldkohtule esitatavate kohtuasjade hulk on pärast esialgse ettepaneku tegemist märkimisväärselt suurenenud, soovitas kohus 13. oktoobril 2014 (2) kaasseadusandjatel ettepanekut muuta, et kahekordistada aastaks 2019 kolmes etapis Üldkohtu kohtunike arvu ja integreerida Avaliku Teenistuse Kohus Üldkohtusse, mis tähendaks kokkuvõttes kohtunike arvu suurenemist 21 täiendava kohtuniku võrra.

| 4. | Sellest lähtuvalt jõudis Coreper 11. detsembril 2014 põhimõttelisele kokkuleppele reformi põhielementides, mis on esitatud 8. detsembri 2014. aasta dokumendis 16576/14. |
| --- | --- |

4.

Sellest lähtuvalt jõudis Coreper 11. detsembril 2014 põhimõttelisele kokkuleppele reformi põhielementides, mis on esitatud 8. detsembri 2014. aasta dokumendis 16576/14.

| 5. | 2015. aasta esimesel poolel püüdis eesistujariik alustada mitteametlikke arutelusid Euroopa Parlamendi õiguskomisjoniga neljapoolse kohtumise vormis, milles oleksid osalenud ka kohus ja Euroopa Komisjon, et saavutada reformi osas varane teise lugemise kokkulepe, mille puhul nõukogu võtaks eelnevalt läbiräägitud teksti alusel vastu oma esimese lugemise seisukoha, mille Euroopa Parlament võiks seejärel ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punkti a alusel heaks kiita. Kirjeldatud jõupingutusi ei saatnud aga edu. |
| --- | --- |

5.

2015. aasta esimesel poolel püüdis eesistujariik alustada mitteametlikke arutelusid Euroopa Parlamendi õiguskomisjoniga neljapoolse kohtumise vormis, milles oleksid osalenud ka kohus ja Euroopa Komisjon, et saavutada reformi osas varane teise lugemise kokkulepe, mille puhul nõukogu võtaks eelnevalt läbiräägitud teksti alusel vastu oma esimese lugemise seisukoha, mille Euroopa Parlament võiks seejärel ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punkti a alusel heaks kiita. Kirjeldatud jõupingutusi ei saatnud aga edu.

| 6. | Sellises olukorras otsustas nõukogu võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 294 lõikele 5 vastu oma esimese lugemise seisukoha ning edastada selle koos käesolevate põhjendustega Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

6.

Sellises olukorras otsustas nõukogu võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 294 lõikele 5 vastu oma esimese lugemise seisukoha ning edastada selle koos käesolevate põhjendustega Euroopa Parlamendile.

II.   EESMÄRK

| 7. | Kuna Üldkohtu pädevus on järk-järgult laienenud, on Üldkohtule esitatavate kohtuasjade arv aastate jooksul üha suurenenud, mistõttu on pidevalt kasvanud ka tema menetluses olevate kohtuasjade hulk. See mõjutab menetluste kestust, mis ei ole menetlusosalistele vastuvõetav ega kooskõlas liidu kohustusega tagada otsuse tegemine mõistliku aja jooksul, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47. See annab põhjust muretsemiseks eeskätt sellistes valdkondades nagu konkurents ja riigiabi. |
| --- | --- |

7.

Kuna Üldkohtu pädevus on järk-järgult laienenud, on Üldkohtule esitatavate kohtuasjade arv aastate jooksul üha suurenenud, mistõttu on pidevalt kasvanud ka tema menetluses olevate kohtuasjade hulk. See mõjutab menetluste kestust, mis ei ole menetlusosalistele vastuvõetav ega kooskõlas liidu kohustusega tagada otsuse tegemine mõistliku aja jooksul, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47. See annab põhjust muretsemiseks eeskätt sellistes valdkondades nagu konkurents ja riigiabi.

| 8. | Võttes arvesse, et Üldkohtule esitatavate kohtuasjade hulk on alates 2011. aastast märkimisväärselt suurenenud, soovitas kohus 13. oktoobril 2014, nagu on märgitud eespool punktis 3, kaasseadusandjatel oma esialgset ettepanekut muuta, et kahekordistada aastaks 2019 kolmes etapis Üldkohtu kohtunike arvu ja integreerida Avaliku Teenistuse Kohus Üldkohtusse, mis võimaldaks saavutada järgmised eesmärgid:






  — | lahendada esitatud uute kohtuasjade hulgale vastav hulk kohtuasju, peatades nii lahendamist ootavate kohtuasjade arvu suurenemise; |
| --- | --- | --- |

8.

Võttes arvesse, et Üldkohtule esitatavate kohtuasjade hulk on alates 2011. aastast märkimisväärselt suurenenud, soovitas kohus 13. oktoobril 2014, nagu on märgitud eespool punktis 3, kaasseadusandjatel oma esialgset ettepanekut muuta, et kahekordistada aastaks 2019 kolmes etapis Üldkohtu kohtunike arvu ja integreerida Avaliku Teenistuse Kohus Üldkohtusse, mis võimaldaks saavutada järgmised eesmärgid:

—

lahendada esitatud uute kohtuasjade hulgale vastav hulk kohtuasju, peatades nii lahendamist ootavate kohtuasjade arvu suurenemise;

| — | likvideerida mahajäämus lahendamist ootavate kohtuasjade osas; |
| --- | --- |

—

likvideerida mahajäämus lahendamist ootavate kohtuasjade osas;

| — | vähendada Üldkohtu menetluste kestust ning sellest tulenevalt ohtu, et Euroopa Liitu süüdistatakse harta artikli 47 rikkumises; |
| --- | --- |

—

vähendada Üldkohtu menetluste kestust ning sellest tulenevalt ohtu, et Euroopa Liitu süüdistatakse harta artikli 47 rikkumises;

| — | lihtsustada Euroopa Liidu kohtusüsteemi ülesehitust ja soodustada kohtupraktika sidusust; |
| --- | --- |

—

lihtsustada Euroopa Liidu kohtusüsteemi ülesehitust ja soodustada kohtupraktika sidusust;

| — | muuta vaidluste lahendamine paindlikumaks, võimaldades Üldkohtul nõuetekohase õigusemõistmise huvides määrata suurema või väiksema arvu kohtunikke ühte või mitmesse kotta vastavalt vaidluste hulga muutumisele või teha teatavad kojad vastutavaks teatava valdkonna kohtuasjade läbivaatamise eest; |
| --- | --- |

—

muuta vaidluste lahendamine paindlikumaks, võimaldades Üldkohtul nõuetekohase õigusemõistmise huvides määrata suurema või väiksema arvu kohtunikke ühte või mitmesse kotta vastavalt vaidluste hulga muutumisele või teha teatavad kojad vastutavaks teatava valdkonna kohtuasjade läbivaatamise eest;

| — | lahendada sagedased probleemid, mis on seotud Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike nimetamisega, ning ennetada sarnaseid probleeme, mis võivad tekkida seoses Üldkohtusse täiendavate kohtunike nimetamisega; |
| --- | --- |

—

lahendada sagedased probleemid, mis on seotud Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike nimetamisega, ning ennetada sarnaseid probleeme, mis võivad tekkida seoses Üldkohtusse täiendavate kohtunike nimetamisega;

| — | anda Euroopa Kohtule tagasi pädevus lahendada apellatsioonkaebuse raames liidu ja tema teenistujate vahelisi vaidlusi, mille tõttu kaob vajadus uuesti läbivaatamise menetluse (mille rakendamine on osutunud mõnevõrra keeruliseks) ja Avaliku Teenistuse Kohtu asenduskohtuniku koha järele. |
| --- | --- |

—

anda Euroopa Kohtule tagasi pädevus lahendada apellatsioonkaebuse raames liidu ja tema teenistujate vahelisi vaidlusi, mille tõttu kaob vajadus uuesti läbivaatamise menetluse (mille rakendamine on osutunud mõnevõrra keeruliseks) ja Avaliku Teenistuse Kohtu asenduskohtuniku koha järele.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

| 9. | Nõukogu esimese lugemise seisukoht vastab põhimõtteliselt kohtu 13. oktoobri 2014. aasta ettepanekule (vt punkt 3 eespool), kuigi sellega seotud kulud on väiksemad. Selles nähakse ette Üldkohtu kohtunike arvu suurendamine 56 kohtunikuni kolmes etapis:






  — | alates 2015. aasta septembrist (või muutmismääruse jõustumise kuupäevast, kui see on hilisem kui 1. september 2015): kohtunike arvu suurendatakse 12 kohtuniku võrra; |
| --- | --- | --- |

9.

Nõukogu esimese lugemise seisukoht vastab põhimõtteliselt kohtu 13. oktoobri 2014. aasta ettepanekule (vt punkt 3 eespool), kuigi sellega seotud kulud on väiksemad. Selles nähakse ette Üldkohtu kohtunike arvu suurendamine 56 kohtunikuni kolmes etapis:

—

alates 2015. aasta septembrist (või muutmismääruse jõustumise kuupäevast, kui see on hilisem kui 1. september 2015): kohtunike arvu suurendatakse 12 kohtuniku võrra;

| — | alates 2016. aasta septembrist: Üldkohtule antakse pädevus arutada esimese astme kohtuna liidu avaliku teenistuse asju ning Avaliku Teenistuse Kohtu seitsme kohtuniku ametikohad viiakse üle Üldkohtusse, võttes aluseks Euroopa Kohtu esitatava taotluse seadusandliku akti vastuvõtmiseks, eeldusel et Euroopa Parlament ja nõukogu selle akti vastu võtavad; |
| --- | --- |

—

alates 2016. aasta septembrist: Üldkohtule antakse pädevus arutada esimese astme kohtuna liidu avaliku teenistuse asju ning Avaliku Teenistuse Kohtu seitsme kohtuniku ametikohad viiakse üle Üldkohtusse, võttes aluseks Euroopa Kohtu esitatava taotluse seadusandliku akti vastuvõtmiseks, eeldusel et Euroopa Parlament ja nõukogu selle akti vastu võtavad;

| — | alates 2019. aasta septembrist: kohtunike arvu suurendatakse 9 kohtuniku võrra. |
| --- | --- |

—

alates 2019. aasta septembrist: kohtunike arvu suurendatakse 9 kohtuniku võrra.

| 10. | Esimeses ja teises etapis oleks igal täiendaval kohtunikul kolm õigusnõunikku. Vastavalt põhjenduses nr 9 sätestatule ja kohtuga kokkulepitule ei tohiks aga kolmanda etapiga kaasneda täiendavaid halduskulusid (täiendavaid õigusnõunikke ja tugitöötajaid ei värvata). |
| --- | --- |

10.

Esimeses ja teises etapis oleks igal täiendaval kohtunikul kolm õigusnõunikku. Vastavalt põhjenduses nr 9 sätestatule ja kohtuga kokkulepitule ei tohiks aga kolmanda etapiga kaasneda täiendavaid halduskulusid (täiendavaid õigusnõunikke ja tugitöötajaid ei värvata).

| 11. | Lisaks esitab kohus osana poliitilisest kompromissist igal aastal arvandmed oma tegevuse, sealhulgas apellatsioonikaebuste hulga osas toimunud arengute kohta ja teeb vajaduse korral ettepaneku asjakohaste meetmete võtmiseks. Samuti on kokku lepitud, et Üldkohtu laienemise teises ja kolmandas etapis leiab aset Üldkohtu olukorra hindamine, mis võib vajaduse korral viia teatavate kohandusteni, pidades seejuures silmas, et need kohandused ei mõjuta kohtunike arvu, ent võivad puudutada mis tahes muid kohtu toimimise ja halduskuludega seotud aspekte. Peale selle oodatakse, et Üldkohus alustaks institutsioonisiseste ümberkorralduste ja kodukorra läbivaatamisega ning võtaks sellest lähtuvalt vajalikud meetmed ja esitaks asjakohased ettepanekud nõukogule heakskiitmiseks õigeaegselt enne oma laienemise lõppfaasi 2019. aastal. |
| --- | --- |

11.

Lisaks esitab kohus osana poliitilisest kompromissist igal aastal arvandmed oma tegevuse, sealhulgas apellatsioonikaebuste hulga osas toimunud arengute kohta ja teeb vajaduse korral ettepaneku asjakohaste meetmete võtmiseks. Samuti on kokku lepitud, et Üldkohtu laienemise teises ja kolmandas etapis leiab aset Üldkohtu olukorra hindamine, mis võib vajaduse korral viia teatavate kohandusteni, pidades seejuures silmas, et need kohandused ei mõjuta kohtunike arvu, ent võivad puudutada mis tahes muid kohtu toimimise ja halduskuludega seotud aspekte. Peale selle oodatakse, et Üldkohus alustaks institutsioonisiseste ümberkorralduste ja kodukorra läbivaatamisega ning võtaks sellest lähtuvalt vajalikud meetmed ja esitaks asjakohased ettepanekud nõukogule heakskiitmiseks õigeaegselt enne oma laienemise lõppfaasi 2019. aastal.

| 12. | Nõukogu leiab, et kõnealune Üldkohtu reform on vajalik, sest mahajäämus lahendamist ootavate kohtuasjade osas ja kohtumenetluste liiga pikk kestus on 2015. aastal märksa ulatuslikum kui 2011. aastal, kui kohus esitas oma algse seadusandliku algatuse 12 täiendava kohtuniku koha loomiseks. 2010. aastal esitati 636 uut kohtuasja. 2014. aastal esitati 912 uut kohtuasja, mis tähendab kohtuasjade arvu 43-protsendist suurenemist nelja aasta jooksul. See on viinud olukorrani, kus menetluspooled ootavad kohtuotsuse tegemist mõnikord kauem kui neli aastat (eriti ettevõtjad, kes on konkurentsi- ja riigiabi asjade osapooled), mille jooksul märkimisväärsed summad on blokeeritud ja seetõttu Euroopa majandusele kasutud. Peale selle on hilinenud kohtuotsused juba alust andnud liidu vastasteks kahjunõueteks. Lisaks sellele, et see kahjustab Euroopa Liidu mainet, kuna liit ei pea kinni omaenda põhiõiguste hartast, põhjustab Üldkohtu reformi viibimine märkimisväärset kahju Euroopa majandusele ja maksumaksjatele. |
| --- | --- |

12.

Nõukogu leiab, et kõnealune Üldkohtu reform on vajalik, sest mahajäämus lahendamist ootavate kohtuasjade osas ja kohtumenetluste liiga pikk kestus on 2015. aastal märksa ulatuslikum kui 2011. aastal, kui kohus esitas oma algse seadusandliku algatuse 12 täiendava kohtuniku koha loomiseks. 2010. aastal esitati 636 uut kohtuasja. 2014. aastal esitati 912 uut kohtuasja, mis tähendab kohtuasjade arvu 43-protsendist suurenemist nelja aasta jooksul. See on viinud olukorrani, kus menetluspooled ootavad kohtuotsuse tegemist mõnikord kauem kui neli aastat (eriti ettevõtjad, kes on konkurentsi- ja riigiabi asjade osapooled), mille jooksul märkimisväärsed summad on blokeeritud ja seetõttu Euroopa majandusele kasutud. Peale selle on hilinenud kohtuotsused juba alust andnud liidu vastasteks kahjunõueteks. Lisaks sellele, et see kahjustab Euroopa Liidu mainet, kuna liit ei pea kinni omaenda põhiõiguste hartast, põhjustab Üldkohtu reformi viibimine märkimisväärset kahju Euroopa majandusele ja maksumaksjatele.

| 13. | Eeltoodust lähtuvalt on kohtunike arvu suurendamine 21 kohtuniku võrra õigustatud. Võrreldes kohtuasjade hulga suurenemisega 43 % võrra, toob nõukogu esimese lugemise seisukoht kaasa vaid 22-protsendise kohtunike arvu suurenemise (40 kohtuniku asemel 49), kui välja arvata 7 Avaliku Teenistuse Kohtust ületoodavat ametikohta, mis ei paranda Üldkohtu suutlikkust, kuna alates 2016. aastast langeb Üldkohtule ka avaliku teenistuse asjadega (150 kuni 200 kohtuasja aastas) seotud töökoormus. Lisaks sellele suurendavad juba vastu võetud uued seadusandlikud aktid või veel arutamisel olevad aktid tõenäoliselt veelgi Üldkohtu ette jõudvate kohtuasjade hulka. |
| --- | --- |

13.

Eeltoodust lähtuvalt on kohtunike arvu suurendamine 21 kohtuniku võrra õigustatud. Võrreldes kohtuasjade hulga suurenemisega 43 % võrra, toob nõukogu esimese lugemise seisukoht kaasa vaid 22-protsendise kohtunike arvu suurenemise (40 kohtuniku asemel 49), kui välja arvata 7 Avaliku Teenistuse Kohtust ületoodavat ametikohta, mis ei paranda Üldkohtu suutlikkust, kuna alates 2016. aastast langeb Üldkohtule ka avaliku teenistuse asjadega (150 kuni 200 kohtuasja aastas) seotud töökoormus. Lisaks sellele suurendavad juba vastu võetud uued seadusandlikud aktid või veel arutamisel olevad aktid tõenäoliselt veelgi Üldkohtu ette jõudvate kohtuasjade hulka.

| 14. | Kohtute arvu vähenemine kolmelt kahele muudab kohtusüsteemi lihtsamaks, suurendab kohtupraktika sidusust ja toob kaasa mastaabisäästu. Reform võimaldab Üldkohtu kodadel spetsialiseeruda, mis mõjutab ilmselgelt positiivselt kohtu produktiivsust. Samuti võimaldab see Üldkohtul oma aruteludes rohkem süvitsi minna, otsustades sagedamini viiest, mitte kolmest kohtunikust koosnevates kodades ja kutsudes vajaduse korral Üldkohtu liikmeid täitma kohtujuristi ülesandeid. |
| --- | --- |

14.

Kohtute arvu vähenemine kolmelt kahele muudab kohtusüsteemi lihtsamaks, suurendab kohtupraktika sidusust ja toob kaasa mastaabisäästu. Reform võimaldab Üldkohtu kodadel spetsialiseeruda, mis mõjutab ilmselgelt positiivselt kohtu produktiivsust. Samuti võimaldab see Üldkohtul oma aruteludes rohkem süvitsi minna, otsustades sagedamini viiest, mitte kolmest kohtunikust koosnevates kodades ja kutsudes vajaduse korral Üldkohtu liikmeid täitma kohtujuristi ülesandeid.

| 15. | Nõukogu esimese lugemise seisukoha puhul (vt punktid 10 ja 11 eespool) tooksid reformiga seotud kulud selle täieliku rakendumise korral igal aastal kaasa 13,5 miljonit eurot lisakulusid netosummana võrreldes esialgse ettepanekuga, millega kaasnev hinnanguline kulu on 11,2 miljonit eurot seoses 12 täiendava kohtunikuga, millega Euroopa Parlament on oma esimese lugemise seisukohas juba nõustunud. Nõukogu esimese lugemise seisukoha korral oleks seega reformi kogumaksumus võrreldes 2011. aasta ettepanekuga 20 % suurem, samal ajal kui Üldkohtule esitatavate uute kohtuasjade hulk aastas on suurenenud 43 %. Võttes arvesse ka mittereformimisega seotud kulusid, näivad need kulud tagasihoidlikud ja õigustatud. |
| --- | --- |

15.

Nõukogu esimese lugemise seisukoha puhul (vt punktid 10 ja 11 eespool) tooksid reformiga seotud kulud selle täieliku rakendumise korral igal aastal kaasa 13,5 miljonit eurot lisakulusid netosummana võrreldes esialgse ettepanekuga, millega kaasnev hinnanguline kulu on 11,2 miljonit eurot seoses 12 täiendava kohtunikuga, millega Euroopa Parlament on oma esimese lugemise seisukohas juba nõustunud. Nõukogu esimese lugemise seisukoha korral oleks seega reformi kogumaksumus võrreldes 2011. aasta ettepanekuga 20 % suurem, samal ajal kui Üldkohtule esitatavate uute kohtuasjade hulk aastas on suurenenud 43 %. Võttes arvesse ka mittereformimisega seotud kulusid, näivad need kulud tagasihoidlikud ja õigustatud.

IV.   KOKKUVÕTE

| 16. | Nõukogu esimese lugemise seisukohas ette nähtud reform oleks vastuvõtmise korral jätkusuutlik ja pikaajaline lahendus praegu liidu kohtute ees seisvatele probleemidele ja võimaldaks neil täita oma ülesandeid sellise aja jooksul ja sellise kvaliteediga, mida Euroopa kodanikel ja ettevõtjatel on õigusriigi põhimõttele rajatud liidus õigus eeldada. |
| --- | --- |

16.

Nõukogu esimese lugemise seisukohas ette nähtud reform oleks vastuvõtmise korral jätkusuutlik ja pikaajaline lahendus praegu liidu kohtute ees seisvatele probleemidele ja võimaldaks neil täita oma ülesandeid sellise aja jooksul ja sellise kvaliteediga, mida Euroopa kodanikel ja ettevõtjatel on õigusriigi põhimõttele rajatud liidus õigus eeldada.

---

(1)  Dokument 8787/11.

(2)  Dokument 14448/14 + COR 1.

---