# Eiropas Savienības L 193/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 193 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 21. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 193

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 21. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1185 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1186 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1187 (2015. gada 27. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu energomarķējumu (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1188 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām lokālajiem telpu sildītājiem (
  1
  ) | 76 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1189 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā katliem (
  1
  ) | 100 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1190 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  ) | 115 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1191 (2015. gada 20. jūlijs) par Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas neapstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (
  1
  ) | 122 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1192 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina darbīgo vielu terpenoīdu maisījumu QRD 460 un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 124 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1193 (2015. gada 20. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 128 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1194 (2015. gada 20. jūlijs) par atsauces uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK | 130 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/1195 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/298 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2015/25) | 133 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/1196 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2015/26) | 134 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/1197 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2015/24) | 147 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1185 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1186 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu (
  1
  )

1

20

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1187 (2015. gada 27. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu energomarķējumu (
  1
  )

1

43

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1188 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām lokālajiem telpu sildītājiem (
  1
  )

1

76

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1189 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā katliem (
  1
  )

1

100

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1190 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  )

1

115

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1191 (2015. gada 20. jūlijs) par Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas neapstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (
  1
  )

Artemisia vulgaris

1

122

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1192 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina darbīgo vielu terpenoīdu maisījumu QRD 460 un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

124

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1193 (2015. gada 20. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

128

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1194 (2015. gada 20. jūlijs) par atsauces uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

130

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/1195 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/298 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2015/25)

133

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/1196 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2015/26)

134

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/1197 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2015/24)

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1185

(2015. gada 24. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.

| (2) | Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi attiecībā uz ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi attiecībā uz ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem.

| (3) | Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot dzīvojamo ēku un komercēku apsildei parasti izmantoto cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot dzīvojamo ēku un komercēku apsildei parasti izmantoto cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.

| (4) | Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar šo regulu uzskatāms cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņš un daļiņu (putekļu), organisku gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā. |
| --- | --- |

(4)

Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar šo regulu uzskatāms cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņš un daļiņu (putekļu), organisku gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā.

| (5) | Priekšizpētē konstatēts, ka cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem nav nepieciešams noteikt papildu prasības attiecībā uz citiem Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem. |
| --- | --- |

(5)

Priekšizpētē konstatēts, ka cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem nav nepieciešams noteikt papildu prasības attiecībā uz citiem Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem.

| (6) | Šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji, kuri paredzēti darbam ar cieto kurināmo (biomasas vai fosilo kurināmo). Šī regula attiecas arī uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri siltumu nodod netiešā veidā ar siltumnesēja palīdzību. Cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto nekoksnes biomasu, ir īpaši tehniskie raksturlielumi, tāpēc tos vajadzētu izslēgt no šīs regulas darbības jomas. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji, kuri paredzēti darbam ar cieto kurināmo (biomasas vai fosilo kurināmo). Šī regula attiecas arī uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri siltumu nodod netiešā veidā ar siltumnesēja palīdzību. Cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto nekoksnes biomasu, ir īpaši tehniskie raksturlielumi, tāpēc tos vajadzētu izslēgt no šīs regulas darbības jomas.

| (7) | Aplēsts, ka gada energopatēriņš saistībā ar cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem 2010. gadā Savienībā bija 627 PJ (15 milj. t naftas ekvivalenta (Mtoe)), kas atbilst 9,5 milj. t oglekļa dioksīda (CO2) emisiju. Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, prognozēts, ka ar cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem saistītais energopatēriņš 2030. gadā sasniegs 812 PJ (19,4 Mtoe), kas atbilst 8,8 milj. t CO2 emisiju. |
| --- | --- |

(7)

Aplēsts, ka gada energopatēriņš saistībā ar cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem 2010. gadā Savienībā bija 627 PJ (15 milj. t naftas ekvivalenta (Mtoe)), kas atbilst 9,5 milj. t oglekļa dioksīda (CO2) emisiju. Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, prognozēts, ka ar cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem saistītais energopatēriņš 2030. gadā sasniegs 812 PJ (19,4 Mtoe), kas atbilst 8,8 milj. t CO2 emisiju.

| (8) | Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņu var samazināt, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņu var samazināt, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.

| (9) | Aplēsts, ka 2010. gadā emisiju apjomi ir bijuši šādi: daļiņas (PM) – 142 kt gadā, organiskie gāzveida savienojumi (OGC) – 119 kt gadā un oglekļa monoksīds (CO) – 1 658 kt gadā. Ņemot vērā īpašus dalībvalstu veiktus pasākumus un tehnoloģiju attīstību, paredzams, ka 2030. gadā šo emisiju apjoms būs attiecīgi 94 kt gadā, 49 kt gadā un 1 433 kt gadā. Ja netiks veikti īpaši pasākumi, paredzams, ka pieaugs slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, jo jaunu konstrukciju lokālajos telpu sildītājos kurināmā sadegšana notiks augstākās temperatūrās. |
| --- | --- |

(9)

Aplēsts, ka 2010. gadā emisiju apjomi ir bijuši šādi: daļiņas (PM) – 142 kt gadā, organiskie gāzveida savienojumi (OGC) – 119 kt gadā un oglekļa monoksīds (CO) – 1 658 kt gadā. Ņemot vērā īpašus dalībvalstu veiktus pasākumus un tehnoloģiju attīstību, paredzams, ka 2030. gadā šo emisiju apjoms būs attiecīgi 94 kt gadā, 49 kt gadā un 1 433 kt gadā. Ja netiks veikti īpaši pasākumi, paredzams, ka pieaugs slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, jo jaunu konstrukciju lokālajos telpu sildītājos kurināmā sadegšana notiks augstākās temperatūrās.

| (10) | Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju emisijas varētu vēl vairāk samazināt, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(10)

Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju emisijas varētu vēl vairāk samazināt, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.

| (11) | Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1186 (2) līdz 2030. gadam ļaus gada enerģijas patēriņu samazināt aptuveni par 41 PJ (aptuveni 0,9 Mtoe), kas atbilst 0,4 milj. t CO2 emisiju. |
| --- | --- |

(11)

Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1186 (2) līdz 2030. gadam ļaus gada enerģijas patēriņu samazināt aptuveni par 41 PJ (aptuveni 0,9 Mtoe), kas atbilst 0,4 milj. t CO2 emisiju.

| (12) | Šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības attiecībā uz emisijām no cietā kurināmā lokālo telpu sildītājiem līdz 2030. gadam samazinās daļiņu, organisko gāzveida savienojumu un oglekļa monoksīda apjomu attiecīgi par 27 kt gadā, 5 kt gadā un 399 kt gadā. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības attiecībā uz emisijām no cietā kurināmā lokālo telpu sildītājiem līdz 2030. gadam samazinās daļiņu, organisko gāzveida savienojumu un oglekļa monoksīda apjomu attiecīgi par 27 kt gadā, 5 kt gadā un 399 kt gadā.

| (13) | Šī regula attiecas uz ražojumiem ar atšķirīgiem tehniskiem raksturlielumiem. Ja to efektivitātei piemērotu vienādas prasības, dažas tehnoloģijas no tirgus tiktu izslēgtas, tādējādi negatīvi ietekmējot patērētājus. Šā iemesla dēļ ekodizaina prasības nosakot atkarībā no katras tehnoloģijas potenciāla, tirgū tiek radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula attiecas uz ražojumiem ar atšķirīgiem tehniskiem raksturlielumiem. Ja to efektivitātei piemērotu vienādas prasības, dažas tehnoloģijas no tirgus tiktu izslēgtas, tādējādi negatīvi ietekmējot patērētājus. Šā iemesla dēļ ekodizaina prasības nosakot atkarībā no katras tehnoloģijas potenciāla, tirgū tiek radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

| (14) | Ar ekodizaina prasībām visā Savienībā vajadzētu saskaņot prasības attiecībā uz cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņu, daļiņu, organisko gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijām, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un samazinātu minēto ražojumu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(14)

Ar ekodizaina prasībām visā Savienībā vajadzētu saskaņot prasības attiecībā uz cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņu, daļiņu, organisko gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijām, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un samazinātu minēto ražojumu ietekmi uz vidi.

| (15) | Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju praktiskas izmantošanas laikā to energoefektivitāte salīdzinājumā ar testēto telpu sildītāju energoefektivitāti ir mazāka. Lai sezonas telpu apsildes energoefektivitāti pietuvinātu lietderīgajai energoefektivitātei, ražotāji būtu jāmudina izmantot kontroles. Tālab uz šo abu vērtību starpību tiek attiecināts vispārējs samazinājums. Šo samazinājumu var kompensēt ar vairākām kontroles iespējām. |
| --- | --- |

(15)

Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju praktiskas izmantošanas laikā to energoefektivitāte salīdzinājumā ar testēto telpu sildītāju energoefektivitāti ir mazāka. Lai sezonas telpu apsildes energoefektivitāti pietuvinātu lietderīgajai energoefektivitātei, ražotāji būtu jāmudina izmantot kontroles. Tālab uz šo abu vērtību starpību tiek attiecināts vispārējs samazinājums. Šo samazinājumu var kompensēt ar vairākām kontroles iespējām.

| (16) | Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju funkcionalitāti vai cenu no tiešā lietotāja viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi. |
| --- | --- |

(16)

Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju funkcionalitāti vai cenu no tiešā lietotāja viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi.

| (17) | Nosakot ekodizaina prasību ieviešanas termiņus, ražotājiem vajadzētu dot pietiekami daudz laika to ražojumu konstrukcijas pārveidošanai, uz kuriem attiecas šī regula. Ieviešanas grafikam vajadzētu būt tādam, lai ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksām, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(17)

Nosakot ekodizaina prasību ieviešanas termiņus, ražotājiem vajadzētu dot pietiekami daudz laika to ražojumu konstrukcijas pārveidošanai, uz kuriem attiecas šī regula. Ieviešanas grafikam vajadzētu būt tādam, lai ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksām, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.

| (18) | Uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem attiecas saskaņoti standarti, kas izmantojami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011 (3) 7. pantu. Juridiskās noteiktības un vienkāršošanas labad attiecīgos saskaņotos standartus ir lietderīgi pārskatīt, lai ņemtu vērā šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības. |
| --- | --- |

(18)

Uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem attiecas saskaņoti standarti, kas izmantojami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011 (3) 7. pantu. Juridiskās noteiktības un vienkāršošanas labad attiecīgos saskaņotos standartus ir lietderīgi pārskatīt, lai ņemtu vērā šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības.

| (19) | Ražojumu parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi pieejami, saskaņotus standartus, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (4). |
| --- | --- |

(19)

Ražojumu parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi pieejami, saskaņotus standartus, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (4).

| (20) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.

| (21) | Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(21)

Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām.

| (22) | Lai vēl vairāk ierobežotu cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un nodošanu atkritumos. |
| --- | --- |

(22)

Lai vēl vairāk ierobežotu cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un nodošanu atkritumos.

| (23) | Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka indikatīvi kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka informācija par cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama. |
| --- | --- |

(23)

Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka indikatīvi kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka informācija par cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama.

| (24) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā noteiktas ekodizaina prasības, lai laistu tirgū un/vai nodotu ekspluatācijā cietā kurināmā lokālos telpu sildītājus, kuru nominālā siltuma jauda ir ≤ 50 kW.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros kā kurināmo paredzēts izmantot tikai nekoksnes biomasu; |
| --- | --- |

a)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros kā kurināmo paredzēts izmantot tikai nekoksnes biomasu;

| b) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, ko paredzēts izmantot tikai ārpus telpām; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, ko paredzēts izmantot tikai ārpus telpām;

| c) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuru tiešā siltuma jauda veido mazāk nekā 6 % no kopējās tiešās un netiešās siltuma jaudas pie nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuru tiešā siltuma jauda veido mazāk nekā 6 % no kopējās tiešās un netiešās siltuma jaudas pie nominālās siltuma jaudas;

| d) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri netiek montēti rūpnīcā vai kurus viens ražotājs nenodrošina kā samontējamus komponentus vai daļas, kuras paredzēts samontēt uz vietas; |
| --- | --- |

d)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri netiek montēti rūpnīcā vai kurus viens ražotājs nenodrošina kā samontējamus komponentus vai daļas, kuras paredzēts samontēt uz vietas;

| e) | gaisa sildīšanas iekārtām; |
| --- | --- |

e)

gaisa sildīšanas iekārtām;

| f) | pirtskrāsnīm. |
| --- | --- |

f)

pirtskrāsnīm.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir telpu apsildes ierīce, kas siltumu nodod, izmantojot siltuma tiešu pārnesi vai siltuma tiešu pārnesi apvienojumā ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas, iespējams, siltumu nodrošinot arī citām telpām, un kas ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri tieši pārvērš cietā kurināmā enerģiju siltumā; |
| --- | --- |

1)

“cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir telpu apsildes ierīce, kas siltumu nodod, izmantojot siltuma tiešu pārnesi vai siltuma tiešu pārnesi apvienojumā ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas, iespējams, siltumu nodrošinot arī citām telpām, un kas ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri tieši pārvērš cietā kurināmā enerģiju siltumā;

| 2) | “cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurā degšanas telpa un dūmgāzes nav izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

2)

“cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurā degšanas telpa un dūmgāzes nav izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 3) | “cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurā degšanas telpa un dūmgāzes var būt izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

3)

“cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurā degšanas telpa un dūmgāzes var būt izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 4) | “plīts” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto cieto kurināmo un kur kopīgā korpusā cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs ir apvienots ar ēdiena gatavošanai paredzētu plītsvirsmu vai cepeškrāsni, vai abām, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

4)

“plīts” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto cieto kurināmo un kur kopīgā korpusā cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs ir apvienots ar ēdiena gatavošanai paredzētu plītsvirsmu vai cepeškrāsni, vai abām, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 5) | “dūmvadam nepievienots cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas; |
| --- | --- |

5)

“dūmvadam nepievienots cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas;

| 6) | “dūmenim pievienots cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kuru paredzēts uzstādīt zem dūmeņa vai kurtuvē bez hermetizējuma starp šo ražojumu un dūmeņa vai kurtuves atveri, un tas sadegšanas produktiem ļauj brīvi plūst no degšanas telpas uz dūmeni vai dūmeju; |
| --- | --- |

6)

“dūmenim pievienots cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir tāds cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kuru paredzēts uzstādīt zem dūmeņa vai kurtuvē bez hermetizējuma starp šo ražojumu un dūmeņa vai kurtuves atveri, un tas sadegšanas produktiem ļauj brīvi plūst no degšanas telpas uz dūmeni vai dūmeju;

| 7) | “pirtskrāsns” ir cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kas ir iebūvēts vai deklarēts kā izmantots sausajās vai slapjajās pirtīs vai līdzīgā vide; |
| --- | --- |

7)

“pirtskrāsns” ir cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kas ir iebūvēts vai deklarēts kā izmantots sausajās vai slapjajās pirtīs vai līdzīgā vide;

| 8) | “gaisa sildīšanas iekārta” ir tāds ražojums, kas piegādā siltumu tikai gaisa apkures sistēmai; to var pievienot cauruļvadiem un paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas, un tas gaisa sadali nodrošina ar vēdaparātu nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas; |
| --- | --- |

8)

“gaisa sildīšanas iekārta” ir tāds ražojums, kas piegādā siltumu tikai gaisa apkures sistēmai; to var pievienot cauruļvadiem un paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas, un tas gaisa sadali nodrošina ar vēdaparātu nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas;

| 9) | “cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cietais biomasas kurināmais un cietais fosilais kurināmais; |
| --- | --- |

9)

“cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cietais biomasas kurināmais un cietais fosilais kurināmais;

| 10) | “biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas; |
| --- | --- |

10)

“biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas;

| 11) | “koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas; |
| --- | --- |

11)

“koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas;

| 12) | “nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīveļļas izspaidu rauši un riekstu čaumalas; |
| --- | --- |

12)

“nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīveļļas izspaidu rauši un riekstu čaumalas;

| 13) | “fosilais cietais kurināmais” ir tāds cietais kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, fosilo kurināmo maisījums vai fosilo un biomasas kurināmo maisījums; šajā regulā tas ir arī kūdra; |
| --- | --- |

13)

“fosilais cietais kurināmais” ir tāds cietais kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, fosilo kurināmo maisījums vai fosilo un biomasas kurināmo maisījums; šajā regulā tas ir arī kūdra;

| 14) | “rekomendētais kurināmais” ir konkrēts kurināmais, kuru vēlams izmantot cietā kurināmā lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

14)

“rekomendētais kurināmais” ir konkrēts kurināmais, kuru vēlams izmantot cietā kurināmā lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

| 15) | “cits piemērots kurināmais” ir kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais un ko var izmantot cietā kurināmā lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar ražotāja norādījumiem, un tas ir arī jebkāds kurināmais, kas minēts uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētā rokasgrāmatā, ražotāju un piegādātāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos vai reklāmizdevumos un reklāmās; |
| --- | --- |

15)

“cits piemērots kurināmais” ir kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais un ko var izmantot cietā kurināmā lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar ražotāja norādījumiem, un tas ir arī jebkāds kurināmais, kas minēts uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētā rokasgrāmatā, ražotāju un piegādātāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos vai reklāmizdevumos un reklāmās;

| 16) | “tiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, ko ražojums nodod apkārtējam gaisam starošanas vai konvekcijas ceļā, izņemot to ražojuma siltuma jaudu, ko tas nodod siltumnesējam; |
| --- | --- |

16)

“tiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, ko ražojums nodod apkārtējam gaisam starošanas vai konvekcijas ceļā, izņemot to ražojuma siltuma jaudu, ko tas nodod siltumnesējam;

| 17) | “netiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, kuru, izmantojot to pašu siltuma ģenerēšanas procesu, kas nodrošina ražojuma tiešo siltuma jaudu, nodod siltumnesējam; |
| --- | --- |

17)

“netiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, kuru, izmantojot to pašu siltuma ģenerēšanas procesu, kas nodrošina ražojuma tiešo siltuma jaudu, nodod siltumnesējam;

| 18) | “netiešas sildīšanas funkcija” nozīmē, ka ražojums spēj daļu no kopējās siltuma jaudas nodot siltumnesējam, lai to izmantotu telpu sildīšanai vai saimniecības ūdens uzsildīšanai; |
| --- | --- |

18)

“netiešas sildīšanas funkcija” nozīmē, ka ražojums spēj daļu no kopējās siltuma jaudas nodot siltumnesējam, lai to izmantotu telpu sildīšanai vai saimniecības ūdens uzsildīšanai;

| 19) | “nominālā siltuma jauda” (Pnom
  ) ir kW izteikta cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar tādiem ražotāja deklarētiem maksimālas siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi; |
| --- | --- |

19)

“nominālā siltuma jauda” (Pnom
  ) ir kW izteikta cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar tādiem ražotāja deklarētiem maksimālas siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi;

| 20) | “minimālā siltuma jauda” (Pmin
  ) ir kW izteikta cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar ražotāja deklarētiem minimālas siltuma jaudas iestatījumiem; |
| --- | --- |

20)

“minimālā siltuma jauda” (Pmin
  ) ir kW izteikta cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar ražotāja deklarētiem minimālas siltuma jaudas iestatījumiem;

| 21) | “paredzēts lietošanai ārpus telpām” nozīmē, ka ražojums ir piemērots drošai izmantošanai ārpus slēgtām telpām, ieskaitot iespējamu izmantošanu āra apstākļos; |
| --- | --- |

21)

“paredzēts lietošanai ārpus telpām” nozīmē, ka ražojums ir piemērots drošai izmantošanai ārpus slēgtām telpām, ieskaitot iespējamu izmantošanu āra apstākļos;

| 22) | “daļiņas” ir dažādas formas, struktūras un blīvuma daļiņas, kas izkliedētas dūmgāzu gāzveida fāzē; |
| --- | --- |

22)

“daļiņas” ir dažādas formas, struktūras un blīvuma daļiņas, kas izkliedētas dūmgāzu gāzveida fāzē;

| 23) | “ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti II pielikuma 3. punkta 1. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis. |
| --- | --- |

23)

“ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti II pielikuma 3. punkta 1. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis.

II līdz V pielikuma vajadzībām papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.

3. pants

Ekodizaina prasības un termiņi

1.   Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju ekodizaina prasības ir noteiktas II pielikumā.

2.   Cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām no 2022. gada 1. janvāra.

3.   Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar III pielikumā noteiktajām metodēm.

4. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Direktīvas 2009/125/EK 8. panta 2. punktā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles jeb konstrukcijas iekšējās kontroles sistēma vai direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.

2.   Atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šīs regulas II pielikuma 3. punktā noteikto informāciju.

3.   Ja tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija par kādu modeli ir iegūta, veicot aprēķinus uz konstrukcijas pamata vai ekstrapolējot no citiem modeļiem iegūtus rezultātus, vai arī izmantojot abus šos paņēmienus, tehniskajā dokumentācijā iekļauj informāciju par šiem aprēķiniem un/vai ekstrapolācijām un par testiem, ko ražotāji ir veikuši, lai pārbaudītu veikto aprēķinu precizitāti. Šādos gadījumos tehniskajā dokumentācijā iekļauj arī to modeļu sarakstu, kuri tika izmantoti par pamantu ekstrapolācijai, un visu to citu modeļu sarakstu, par kuriem tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija ir tikusi iegūta tādā pašā veidā.

5. pants

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes saistībā ar atbilstības nodrošināšanu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstis piemēro šīs regulas IV pielikumā noteikto verifikācijas procedūru.

6. pants

Indikatīvie kritēriji

Šīs regulas V pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamiem cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar labākajiem raksturlielumiem.

7. pants

Pārskatīšana

1.   Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, Komisija šo regulu pārskata un par pārskatīšanas rezultātiem informē Apspriežu forumu ne vēlāk kā 2024. gada 1. janvārī. Pārskatīšanā jo īpaši izvērtē:

| — | vai ir lietderīgi noteikt stingrākas ekodizaina prasības energoefektivitātei un daļiņu (PM), organisko gāzveida savienojumu (OGC), oglekļa monoksīda (CO) un slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām, |
| --- | --- |

—

vai ir lietderīgi noteikt stingrākas ekodizaina prasības energoefektivitātei un daļiņu (PM), organisko gāzveida savienojumu (OGC), oglekļa monoksīda (CO) un slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām,

| — | vai būtu jākoriģē verifikācijas pielaides. |
| --- | --- |

—

vai būtu jākoriģē verifikācijas pielaides.

2.   Komisija izvērtē, vai attiecībā uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ir lietderīgi ieviest trešo personu sertifikāciju, un par izvērtējuma rezultātiem informē Apspriežu forumu ne vēlāk kā 2018. gada 22. augustā.

8. pants

Pārejas noteikumi

Līdz 2022. gada 1. janvārim dalībvalstis drīkst atļaut laist tirgū un nodot ekspluatācijā tādus cietā kurināmā lokālos telpu sildītājus, kas atbilst spēkā esošajām valsts prasībām par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti un daļiņu emisijām, organisku gāzveida savienojumu emisijām, oglekļa monoksīda emisijām un slāpekļa oksīdu emisijām.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 24. aprīļa Deleģētā regula (ES) 2015/1186, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 20. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

II līdz V pielikumā piemērojamās definīcijas

Regulas II līdz V pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs) ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu, ko nodrošina cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai; |
| --- | --- |

1)

“telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs) ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu, ko nodrošina cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai;

| 2) | “pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES elektroenerģijas ražošanas efektivitātes un kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5; |
| --- | --- |

2)

“pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES elektroenerģijas ražošanas efektivitātes un kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5;

| 3) | “daļiņu emisijas” ir daļiņu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā koncentrāciju sausās dūmgāzēs (mg/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %, vai daļiņu vidējās svērtās emisijas ne vairāk kā četros degšanas intensitātes režīmos, ko izsaka kā g/kg sausās masas; |
| --- | --- |

3)

“daļiņu emisijas” ir daļiņu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā koncentrāciju sausās dūmgāzēs (mg/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %, vai daļiņu vidējās svērtās emisijas ne vairāk kā četros degšanas intensitātes režīmos, ko izsaka kā g/kg sausās masas;

| 4) | “oglekļa monoksīda emisijas” ir oglekļa monoksīda emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā koncentrāciju dūmgāzēs (mg/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

4)

“oglekļa monoksīda emisijas” ir oglekļa monoksīda emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā koncentrāciju dūmgāzēs (mg/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %;

| 5) | “organisku gāzveida savienojumu emisijas” ir organisku gāzveida savienojumu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā koncentrāciju dūmgāzēs (mgC/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

5)

“organisku gāzveida savienojumu emisijas” ir organisku gāzveida savienojumu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā koncentrāciju dūmgāzēs (mgC/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %;

| 6) | “slāpekļa oksīdu emisijas” ir slāpekļa oksīdu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā NO2 koncentrāciju dūmgāzēs (mg/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

6)

“slāpekļa oksīdu emisijas” ir slāpekļa oksīdu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka kā NO2 koncentrāciju dūmgāzēs (mg/m3) un aprēķina 273 K temperatūrā, 1 013 mbar spiedienā un pie O2 satura 13 %;

| 7) | “zemākā siltumspēja” (NCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, kuras mitruma saturs atbilst kurināmā mitrumam, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti netiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; |
| --- | --- |

7)

“zemākā siltumspēja” (NCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, kuras mitruma saturs atbilst kurināmā mitrumam, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti netiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai;

| 8) | “lietderības koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi ηth,nom vai ηth,min) ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo cietā kurināmā lokālajam telpu sildītājam pievadīto enerģiju, kas izteikta ar NCV; |
| --- | --- |

8)

“lietderības koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi ηth,nom vai ηth,min) ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo cietā kurināmā lokālajam telpu sildītājam pievadīto enerģiju, kas izteikta ar NCV;

| 9) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas” (elmax) ir cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis; |
| --- | --- |

9)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas” (elmax) ir cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis;

| 10) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” (elmin) ir cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis; |
| --- | --- |

10)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” (elmin) ir cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis;

| 11) | “nepieciešamā elektriskā jauda gaidstāves režīmā” (elsb) ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā; |
| --- | --- |

11)

“nepieciešamā elektriskā jauda gaidstāves režīmā” (elsb) ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā;

| 12) | “pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda” (Ppilot) ir kW izteikts ražojumā izmantotā cietā kurināmā patēriņš, kad ilgāk nekā piecas minūtes pirms galvenā degļa ieslēgšanas tiek uzturēta liesma, kura kalpo kā aizdedzes avots spēcīgākam sadegšanas procesam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu nominālo vai daļējas slodzes siltuma jaudu; |
| --- | --- |

12)

“pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda” (Ppilot) ir kW izteikts ražojumā izmantotā cietā kurināmā patēriņš, kad ilgāk nekā piecas minūtes pirms galvenā degļa ieslēgšanas tiek uzturēta liesma, kura kalpo kā aizdedzes avots spēcīgākam sadegšanas procesam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu nominālo vai daļējas slodzes siltuma jaudu;

| 13) | “vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojums nevar automātiski mainīt siltuma jaudu un ka netiek saņemta informācija par telpas temperatūru, lai varētu automātiski pielāgot siltuma jaudu; |
| --- | --- |

13)

“vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojums nevar automātiski mainīt siltuma jaudu un ka netiek saņemta informācija par telpas temperatūru, lai varētu automātiski pielāgot siltuma jaudu;

| 14) | “manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka var manuāli mainīt ražojuma siltuma jaudu, t. i., ir vismaz divi siltuma jaudas iestatījumi, taču tas nav aprīkots ar ierīci, kas automātiski regulē siltuma jaudu atkarībā no vēlamās iekštelpu temperatūras; |
| --- | --- |

14)

“manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka var manuāli mainīt ražojuma siltuma jaudu, t. i., ir vismaz divi siltuma jaudas iestatījumi, taču tas nav aprīkots ar ierīci, kas automātiski regulē siltuma jaudu atkarībā no vēlamās iekštelpu temperatūras;

| 15) | “ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar analogu ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai. |
| --- | --- |

15)

“ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar analogu ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai.

| 16) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai; |
| --- | --- |

16)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai;

| 17) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras 24 stundas ilgam taimera periodam; |
| --- | --- |

17)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras 24 stundas ilgam taimera periodam;

| 18) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras visai nedēļai. Jābūt iespējai septiņu dienu periodā noteikt atšķirīgus iestatījumus katrai dienai; |
| --- | --- |

18)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras visai nedēļai. Jābūt iespējai septiņu dienu periodā noteikt atšķirīgus iestatījumus katrai dienai;

| 19) | “telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas automātiski samazina iestatīto telpas temperatūru, ja telpā nav cilvēku; |
| --- | --- |

19)

“telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas automātiski samazina iestatīto telpas temperatūru, ja telpā nav cilvēku;

| 20) | “telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas samazina siltuma jaudu, ja ir atvērts logs vai durvis. Ja izmanto sensoru loga vai durvju atvēršanas detektēšanai, tas var būt uzstādīts vai nu kopā ar ražojumu, vai ārpusē pie ražojuma, iebūvēts ēkā, vai arī tā var būt visu šo variantu kombinācija; |
| --- | --- |

20)

“telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas samazina siltuma jaudu, ja ir atvērts logs vai durvis. Ja izmanto sensoru loga vai durvju atvēršanas detektēšanai, tas var būt uzstādīts vai nu kopā ar ražojumu, vai ārpusē pie ražojuma, iebūvēts ēkā, vai arī tā var būt visu šo variantu kombinācija;

| 21) | “ar tālvadības funkciju” nozīmē, ka ir iespējama attālināta saziņa ar ražojuma vadības sistēmu, atrodoties ārpus ēkas, kurā uzstādīts ražojums; |
| --- | --- |

21)

“ar tālvadības funkciju” nozīmē, ka ir iespējama attālināta saziņa ar ražojuma vadības sistēmu, atrodoties ārpus ēkas, kurā uzstādīts ražojums;

| 22) | “vienpakāpes” nozīmē, ka ražojums nespēj automātiski mainīt siltuma jaudu; |
| --- | --- |

22)

“vienpakāpes” nozīmē, ka ražojums nespēj automātiski mainīt siltuma jaudu;

| 23) | “divpakāpju” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu divos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā; |
| --- | --- |

23)

“divpakāpju” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu divos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā;

| 24) | “modulējošs” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu vismaz trijos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā; |
| --- | --- |

24)

“modulējošs” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu vismaz trijos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā;

| 25) | “gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad ražojums ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, un/vai informācijas vai statusa rādījums; |
| --- | --- |

25)

“gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad ražojums ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, un/vai informācijas vai statusa rādījums;

| 26) | “cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, kūdra vai fosilā kurināmā maisījuma briketes; |
| --- | --- |

26)

“cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, kūdra vai fosilā kurināmā maisījuma briketes;

| 27) | “cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, kurināmā briketes ar mitruma saturu < 14 % vai presēta koksne ar mitruma saturu < 12 %; |
| --- | --- |

27)

“cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, kurināmā briketes ar mitruma saturu < 14 % vai presēta koksne ar mitruma saturu < 12 %;

| 28) | “modeļa identifikators” ir kods, parasti burtciparu kods, ar kuru konkrētu cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja modeli atšķir no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

28)

“modeļa identifikators” ir kods, parasti burtciparu kods, ar kuru konkrētu cietā kurināmā lokālā telpu sildītāja modeli atšķir no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai ražotāja nosaukumu;

| 29) | “mitruma saturs” ir ūdens masa cietā kurināmā lokālajā telpu sildītājā izmantotajā kurināmajā attiecībā pret kurināmā kopējo masu. |
| --- | --- |

29)

“mitruma saturs” ir ūdens masa cietā kurināmā lokālajā telpu sildītājā izmantotajā kurināmajā attiecībā pret kurināmā kopējo masu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Ekodizaina prasības

1.   Īpašas ekodizaina prasības telpu apsildes sezonas energoefektivitātei

| a) | No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji atbilst šādām prasībām:






  i) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 30 %; |
| --- | --- | --- |

a)

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji atbilst šādām prasībām:

i)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 30 %;

| ii) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 65 %; |
| --- | --- |

ii)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 65 %;

| iii) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 79 %; |
| --- | --- |

iii)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 79 %;

| iv) | plītīm telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 65 %. |
| --- | --- |

iv)

plītīm telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 65 %.

2.   Īpašas ekodizaina prasības emisijām

| a) | No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju daļiņu (PM) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:






  i) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru – daļiņu emisijas nepārsniedz 50 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 6 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi; |
| --- | --- | --- |

a)

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju daļiņu (PM) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:

i)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru – daļiņu emisijas nepārsniedz 50 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 6 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi;

| ii) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – daļiņu emisijas nepārsniedz 40 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 5 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 2,4 g/kg (sausā masā), ja izmanto biomasu, vai 5 g/kg (sausā masā), ja izmanto fosilo cieto kurināmo, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi; |
| --- | --- |

ii)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – daļiņu emisijas nepārsniedz 40 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 5 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 2,4 g/kg (sausā masā), ja izmanto biomasu, vai 5 g/kg (sausā masā), ja izmanto fosilo cieto kurināmo, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi;

| iii) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – daļiņu emisijas nepārsniedz 20 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 2,5 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 1,2 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

iii)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – daļiņu emisijas nepārsniedz 20 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 2,5 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai 1,2 g/kg (sausā masā), mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi.

| b) | No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju organisko gāzveida savienojumu (OGC) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:






  i) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – OGC emisijas nepārsniedz 120 mgC/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- | --- |

b)

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju organisko gāzveida savienojumu (OGC) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:

i)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – OGC emisijas nepārsniedz 120 mgC/m3 pie O2 satura 13 %;

| ii) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – OGC emisijas nepārsniedz 60 mgC/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

ii)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – OGC emisijas nepārsniedz 60 mgC/m3 pie O2 satura 13 %.

| c) | No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju oglekļa monoksīda (CO) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:






  i) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru – CO emisijas nepārsniedz 2 000 mg/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- | --- |

c)

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju oglekļa monoksīda (CO) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:

i)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru – CO emisijas nepārsniedz 2 000 mg/m3 pie O2 satura 13 %;

| ii) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – CO emisijas nepārsniedz 1 500 mg/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

ii)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – CO emisijas nepārsniedz 1 500 mg/m3 pie O2 satura 13 %;

| iii) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – CO emisijas nepārsniedz 300 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

iii)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – CO emisijas nepārsniedz 300 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

| d) | No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:






  i) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru un plītis, kuros izmanto biomasu, – NOx emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz 200 mg/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- | --- |

d)

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:

i)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru un plītis, kuros izmanto biomasu, – NOx emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz 200 mg/m3 pie O2 satura 13 %;

| ii) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru un plītis, kuros izmanto fosilo cieto kurināmo, – NOx emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz 300 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

ii)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru un plītis, kuros izmanto fosilo cieto kurināmo, – NOx emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz 300 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

3.   Prasības informācijai par ražojumu

| a) | No 2022. gada 1. janvāra attiecībā uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:






  i) | uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatas, ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnes satur šādus elementus:






  1) | 1. tabulā noteiktā tehniskā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

No 2022. gada 1. janvāra attiecībā uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:

i)

uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatas, ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnes satur šādus elementus:

1)

1. tabulā noteiktā tehniskā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus;

| 2) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

2)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| 3) | informācija par demontāžu, pārstrādāšanu un/vai iznīcināšanu aprites cikla beigās; |
| --- | --- |

3)

informācija par demontāžu, pārstrādāšanu un/vai iznīcināšanu aprites cikla beigās;

| ii) | atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 4. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:






  1) | a) apakšpunktā noteiktie elementi; |
| --- | --- | --- |

ii)

atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 4. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:

1)

a) apakšpunktā noteiktie elementi;

| 2) | attiecīgā gadījumā – ekvivalento modeļu saraksts; |
| --- | --- |

2)

attiecīgā gadījumā – ekvivalento modeļu saraksts;

| 3) | ja rekomendētais kurināmais vai cits piemērots kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, kā norādīts 1. tabulā – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts vai specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs. |
| --- | --- |

3)

ja rekomendētais kurināmais vai cits piemērots kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, kā norādīts 1. tabulā – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts vai specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs.

| b) | No 2022. gada 1. janvāra attiecībā uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:






  i) | tikai attiecībā uz dūmvadam nepievienotiem cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem un dūmenim pievienotiem cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs un uz ražojuma iepakojuma skaidri redzami un salasāmi norāda šādu teikumu valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kur ražojumu laiž tirgū: “Ražojumu nav paredzēts izmantot kā galveno apsildes iekārtu.”






  1. | Galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās šo teikumu norāda uz rokasgrāmatas vāka. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

No 2022. gada 1. janvāra attiecībā uz cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:

i)

tikai attiecībā uz dūmvadam nepievienotiem cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem un dūmenim pievienotiem cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs un uz ražojuma iepakojuma skaidri redzami un salasāmi norāda šādu teikumu valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kur ražojumu laiž tirgū: “Ražojumu nav paredzēts izmantot kā galveno apsildes iekārtu.”

1.

Galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās šo teikumu norāda uz rokasgrāmatas vāka.

| 2. | Ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs šo teikumu norāda kopā ar citiem ražojuma parametriem. |
| --- | --- |

2.

Ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs šo teikumu norāda kopā ar citiem ražojuma parametriem.

| 3. | Uz ražojuma iepakojuma šo teikumu norāda vietā, kas labi saredzama, kad ražojums ir izstādīts galalietotājiem aplūkošanai pirms iegādes. |
| --- | --- |

3.

Uz ražojuma iepakojuma šo teikumu norāda vietā, kas labi saredzama, kad ražojums ir izstādīts galalietotājiem aplūkošanai pirms iegādes.

1. tabula

Informācijas prasības cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem

| Modeļa identifikators(-i): |
| --- |
| Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē] |
| Tiešā siltuma jauda: ... (kW) |
| Netiešā siltuma jauda: ... (kW) |
| Kurināmais | Rekomendētais kurināmais (tikai viens): | Cits piemērots kurināmais(-ie): | ηs [x %]: | Telpu apsildes emisijas pie nominālās siltuma jaudas (1) | Telpu apsildes emisijas pie minimālās siltuma jaudas (1)
   (2) |
| PM | OGC | CO | NOx | PM | OGC | CO | NOx |
| [x] mg/Nm3 (13 % O2) | [x] mg/Nm3 (13 % O2) |
| Malka ar mitruma saturu ≤ 25 % | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Presēta koksne ar mitruma saturu < 12 % | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Cita koksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Nekoksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Antracīts un pusantracīts | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Akmeņogļu kokss | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Puskokss | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Bitumenogles | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Lignīta briketes | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Kūdras briketes | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Cits fosilais kurināmais | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Biomasas un fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | | | | | |
| Parametri, kad katlu darbina tikai ar rekomendēto kurināmo |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība |
| Siltuma jauda | | Lietderības koeficients (ražotāja norādītā NCV) |
| Nominālā siltuma jauda | Pnom | x | kW | Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas | ηth,nom | x,x | % |
| Minimālā siltuma jauda (indikatīvi) | Pmin | [x,x/nepiemēro] | kW | Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi) | ηth,min | [x,x/nepiemēro] | % |
| Papildu elektroenerģijas patēriņš | | Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips


  (izvēlēties vienu) |
| Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW | vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] | |
| Pie minimālās siltuma jaudas | elmin | x,xxx | kW | manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] |
| Gaidstāves režīmā | elSB | x,xxx | kW | ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] |
| Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] |
| Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā) | Ppilot | [x,xxx/nepiemēro] | kW | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | [jā/nē] |
| | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | [jā/nē] |
| Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus) |
| telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | [jā/nē] | |
| telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | [jā/nē] |
| ar tālvadības funkciju | [jā/nē] |
| Kontaktinformācija | Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese |

Modeļa identifikators(-i):

Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē]

Tiešā siltuma jauda: ... (kW)

Netiešā siltuma jauda: ... (kW)

Kurināmais

Rekomendētais kurināmais (tikai viens):

Cits piemērots kurināmais(-ie):

ηs [x %]:

Telpu apsildes emisijas pie nominālās siltuma jaudas (1)

Telpu apsildes emisijas pie minimālās siltuma jaudas (1)
   (2)

PM

OGC

CO

NOx

PM

OGC

CO

NOx

[x] mg/Nm3 (13 % O2)

[x] mg/Nm3 (13 % O2)

Malka ar mitruma saturu ≤ 25 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Presēta koksne ar mitruma saturu < 12 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Cita koksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Nekoksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Antracīts un pusantracīts

[jā/nē]

[jā/nē]

Akmeņogļu kokss

[jā/nē]

[jā/nē]

Puskokss

[jā/nē]

[jā/nē]

Bitumenogles

[jā/nē]

[jā/nē]

Lignīta briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Kūdras briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits fosilais kurināmais

[jā/nē]

[jā/nē]

Biomasas un fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums

[jā/nē]

[jā/nē]

Parametri, kad katlu darbina tikai ar rekomendēto kurināmo

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Siltuma jauda

Lietderības koeficients (ražotāja norādītā NCV)

Nominālā siltuma jauda

Pnom

x

kW

Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas

ηth,nom

x,x

%

Minimālā siltuma jauda (indikatīvi)

Pmin

[x,x/nepiemēro]

kW

Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi)

ηth,min

[x,x/nepiemēro]

%

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips

(izvēlēties vienu)

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Pie minimālās siltuma jaudas

elmin

x,xxx

kW

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Gaidstāves režīmā

elSB

x,xxx

kW

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā)

Ppilot

[x,xxx/nepiemēro]

kW

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

[jā/nē]

Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus)

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

[jā/nē]

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

[jā/nē]

ar tālvadības funkciju

[jā/nē]

Kontaktinformācija

Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese

---

(1)  PM = daļiņas, OGC = organiskie gāzveida savienojumi, CO = oglekļa monoksīds, NOx = slāpekļa oksīdi.

(2)  Jānorāda tikai tad, ja piemēro korekcijas koeficientu F(2) vai F(3).

---

III PIELIKUMS

Mērījumi un aprēķini

1.   Lai nodrošinātu un pārbaudītu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām, mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot harmonizētos standartus, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot citas ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kas ir mūsdienīgas un vispāratzītas. Tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti 2. līdz 5. punktā.

2.   Vispārīgi nosacījumi par mērījumiem un aprēķiniem

| a) | Cietā kurināmā lokālos telpu sildītājus testē ar rekomendēto kurināmo un citiem piemērotiem kurināmajiem, kas norādīti II pielikuma 1. tabulā. |
| --- | --- |

a)

Cietā kurināmā lokālos telpu sildītājus testē ar rekomendēto kurināmo un citiem piemērotiem kurināmajiem, kas norādīti II pielikuma 1. tabulā.

| b) | Nominālās siltuma jaudas un telpu apsildes sezonas energoefektivitātes deklarētās vērtības noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata. |
| --- | --- |

b)

Nominālās siltuma jaudas un telpu apsildes sezonas energoefektivitātes deklarētās vērtības noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata.

| c) | Emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

c)

Emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim.

3.   Vispārīgi nosacījumi telpu apsildes sezonas energoefektivitātei

| a) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti (ηS
  ) aprēķina kā telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηS,on
  ), piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā siltuma jaudas regulēšanu, papildu elektroenerģijas patēriņu un pastāvīgās dežūrliesmas energopatēriņu. |
| --- | --- |

a)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti (ηS
  ) aprēķina kā telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηS,on
  ), piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā siltuma jaudas regulēšanu, papildu elektroenerģijas patēriņu un pastāvīgās dežūrliesmas energopatēriņu.

| b) | Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5. |
| --- | --- |

b)

Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5.

4.   Vispārīgi nosacījumi par emisijām

| a) | Cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem mērījumā ņem vērā daļiņu (PM), organisko gāzveida savienojumu (OGC), oglekļa monoksīda (CO) un slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, ko mēra visus vienlaikus un reizē ar telpu apsildes energoefektivitāti, izņemot daļiņu emisijas, ja izmanto 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā vai 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi.






  i) | PM mērīšanai atļauts izmantot trīs metodes, un katrai ir savas prasības, taču jāizmanto tikai viena no metodēm:






  1) | PM mērīšana, ņemot daļēju sauso dūmgāzu paraugu, izmantojot sakarsētu filtru. PM mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem mērījumā ņem vērā daļiņu (PM), organisko gāzveida savienojumu (OGC), oglekļa monoksīda (CO) un slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, ko mēra visus vienlaikus un reizē ar telpu apsildes energoefektivitāti, izņemot daļiņu emisijas, ja izmanto 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā vai 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi.

i)

PM mērīšanai atļauts izmantot trīs metodes, un katrai ir savas prasības, taču jāizmanto tikai viena no metodēm:

1)

PM mērīšana, ņemot daļēju sauso dūmgāzu paraugu, izmantojot sakarsētu filtru. PM mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes;

| 2) | PM mērīšana pilnā sadegšanas ciklā, ņemot daļēju dūmgāzu paraugu no atšķaidītām dūmgāzēm, izmantojot dabisko velkmi, pilnplūsmas atšķaidīšanas kanālu un filtru istabas temperatūrā; |
| --- | --- |

2)

PM mērīšana pilnā sadegšanas ciklā, ņemot daļēju dūmgāzu paraugu no atšķaidītām dūmgāzēm, izmantojot dabisko velkmi, pilnplūsmas atšķaidīšanas kanālu un filtru istabas temperatūrā;

| 3) | PM mērīšana 30 minūšu periodā, ņemot daļēju dūmgāzu paraugu no atšķaidītām dūmgāzēm, izmantojot nemainīgu dūmgāzu plūsmu 12 Pa spiedienā, pilnplūsmas atšķaidīšanas kanālu un filtru istabas temperatūrā vai elektrostatisko filtru. |
| --- | --- |

3)

PM mērīšana 30 minūšu periodā, ņemot daļēju dūmgāzu paraugu no atšķaidītām dūmgāzēm, izmantojot nemainīgu dūmgāzu plūsmu 12 Pa spiedienā, pilnplūsmas atšķaidīšanas kanālu un filtru istabas temperatūrā vai elektrostatisko filtru.

| ii) | OGC mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic nepārtraukti, ar ekstrakciju, izmantojot liesmas jonizācijas detektoru. Iegūto rezultātu izsaka miligramos oglekļa (mgC). OGC mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes. |
| --- | --- |

ii)

OGC mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic nepārtraukti, ar ekstrakciju, izmantojot liesmas jonizācijas detektoru. Iegūto rezultātu izsaka miligramos oglekļa (mgC). OGC mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes.

| iii) | CO mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic nepārtraukti, ar ekstrakciju, izmantojot infrasarkanā starojuma detektoru. CO mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes. |
| --- | --- |

iii)

CO mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic nepārtraukti, ar ekstrakciju, izmantojot infrasarkanā starojuma detektoru. CO mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes.

| iv) | NOx mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic nepārtraukti, ar ekstrakciju, izmantojot hemiluminiscences detektoru. Slāpekļa oksīdu emisijas mēra kā slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summu un izsaka kā slāpekļa dioksīdu. NOx mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes. |
| --- | --- |

iv)

NOx mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic nepārtraukti, ar ekstrakciju, izmantojot hemiluminiscences detektoru. Slāpekļa oksīdu emisijas mēra kā slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summu un izsaka kā slāpekļa dioksīdu. NOx mērīšanu iekārtas sadegšanas produktos veic, kad ražojums darbojas ar nominālo jaudu, un vajadzības gadījumā pie daļējas slodzes.

| b) | Nominālās siltuma jaudas, telpu apsildes sezonas energoefektivitātes un emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

b)

Nominālās siltuma jaudas, telpu apsildes sezonas energoefektivitātes un emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim.

5.   Īpaši nosacījumi par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti

| a) | Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir definēta kā

  ηS
  = ηS,on
  – 10% + F(2) + F(3) – F(4) – F(5),
  kur:






  — | ηS,on
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka % un aprēķina, kā noteikts 5. punkta b) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

a)

Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir definēta kā

ηS
  = ηS,on
  – 10% + F(2) + F(3) – F(4) – F(5),

kur:

—

ηS,on
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka % un aprēķina, kā noteikts 5. punkta b) apakšpunktā,

| — | F(2) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas, |
| --- | --- |

—

F(2) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas,

| — | F(3) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas, |
| --- | --- |

—

F(3) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas,

| — | F(4) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, |
| --- | --- |

—

F(4) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē,

| — | F(5) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē. |
| --- | --- |

—

F(5) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē.

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā aprēķina šādi:

  ηS,on
  = ηth,nom
  ,
  kur:






  — | ηth,nom
  ir lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz NCV. |
| --- | --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā aprēķina šādi:

ηS,on
  = ηth,nom
  ,

kur:

—

ηth,nom
  ir lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz NCV.

| c) | Korekcijas koeficients F(2) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas; koeficientu aprēķina šādi:
  cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(2) ir vienāds ar vienu no koeficientiem 2. tabulā atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri. Var izvēlēties tikai vienu vērtību.

  2. tabula


  Korekcijas koeficients F(2)








  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu): | F(2) |
| --- | --- | --- |
| vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | 0,0 % |
| manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | 1,0 % |
| ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | 2,0 % |
| ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | 4,0 % |
| ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | 6,0 % |
| ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | 7,0 % |

c)

Korekcijas koeficients F(2) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas; koeficientu aprēķina šādi:

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(2) ir vienāds ar vienu no koeficientiem 2. tabulā atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri. Var izvēlēties tikai vienu vērtību.

2. tabula

Korekcijas koeficients F(2)

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu):

F(2)

vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

0,0 %

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

1,0 %

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

2,0 %

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

4,0 %

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

6,0 %

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

7,0 %

F(2) cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri neatbilst emisiju prasībām, kas izklāstītas II pielikuma 2. punktā, ir vienāds ar nulli, ja temperatūra ir noregulēta uz minimālo siltuma jaudu. Siltuma jauda šādā režīmā nedrīkst pārsniegt 50 % no nominālās siltuma jaudas.

| d) | Korekcijas koeficients F(3) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības var summēt; koeficientu aprēķina šādi:
  cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(3) ir 3. tabulā norādīto vērtību summa atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri.

  3. tabula


  Korekcijas koeficients F(3)








  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (var būt vairākas): | F(3) |
| --- | --- | --- |
| telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | 1,0 % |
| telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | 1,0 % |
| ar tālvadības funkciju | 1,0 % |

d)

Korekcijas koeficients F(3) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības var summēt; koeficientu aprēķina šādi:

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(3) ir 3. tabulā norādīto vērtību summa atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri.

3. tabula

Korekcijas koeficients F(3)

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (var būt vairākas):

F(3)

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

1,0 %

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

1,0 %

ar tālvadības funkciju

1,0 %

F(3) cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri neatbilst emisiju prasībām, kas izklāstītas II pielikuma 2. punktā, ir vienāds ar nulli, ja temperatūra ir noregulēta uz minimālo siltuma jaudu. Siltuma jauda šādā režīmā nedrīkst pārsniegt 50 % no nominālās siltuma jaudas.

| e) | Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:
  Šajā korekcijas koeficientā ir ņemta vērā papildu elektroenerģijas izmantošana ieslēgtā režīmā un gaidstāves režīmā.

  ,
  kur:






  — | elmax
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- | --- |

e)

Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:

Šajā korekcijas koeficientā ir ņemta vērā papildu elektroenerģijas izmantošana ieslēgtā režīmā un gaidstāves režīmā.

Formula,

kur:

—

elmax
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas,

| — | elmin
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie minimālās siltuma jaudas. Gadījumā, ja ražojumam nav zināma minimālā siltuma jauda, izmanto elektriskās jaudas patēriņu pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

elmin
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie minimālās siltuma jaudas. Gadījumā, ja ražojumam nav zināma minimālā siltuma jauda, izmanto elektriskās jaudas patēriņu pie nominālās siltuma jaudas,

| — | elsb
  ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā, |
| --- | --- |

—

elsb
  ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda. |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda.

| f) | Korekcijas koeficientu F(5), kas saistīts ar pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņu, aprēķina šādi.
  Šis korekcijas koeficients ņem vērā pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamo jaudu.

  ,
  kur:






  — | Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš, |
| --- | --- | --- |

f)

Korekcijas koeficientu F(5), kas saistīts ar pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņu, aprēķina šādi.

Šis korekcijas koeficients ņem vērā pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamo jaudu.

Formula,

kur:

—

Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda. |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda.

---

IV PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Veicot tirgus uzraudzības pārbaudes, kas minētas Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru prasībām, kas noteiktas II pielikumā.

| 1. | Dalībvalstu iestādes testē vienu katra modeļa iekārtu. Iekārtu testē ar vienu vai vairākiem kurināmajiem ar līdzīgiem parametriem kā kurināmajam(-iem), ko ražotājs izmantojis mērījumu izdarīšanai saskaņā ar III pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstu iestādes testē vienu katra modeļa iekārtu. Iekārtu testē ar vienu vai vairākiem kurināmajiem ar līdzīgiem parametriem kā kurināmajam(-iem), ko ražotājs izmantojis mērījumu izdarīšanai saskaņā ar III pielikumu.

| 2. | Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:






  a) | deklarētās vērtības atbilst II pielikuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:

a)

deklarētās vērtības atbilst II pielikuma prasībām;

| b) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  ir par ne vairāk kā 5 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

b)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  ir par ne vairāk kā 5 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| c) | šādas emisijas:






  1) | daļiņu (PM) emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 20 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai par 1 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai par 0,8 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi; |
| --- | --- | --- |

c)

šādas emisijas:

1)

daļiņu (PM) emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 20 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai par 1 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai par 0,8 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi;

| 2) | organisko gāzveida savienojumu (OGC) emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 25 mgC/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 15 mgC/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

2)

organisko gāzveida savienojumu (OGC) emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 25 mgC/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 15 mgC/m3 pie O2 satura 13 %;

| 3) | oglekļa monoksīda (CO) emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 275 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 60 mgC/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

3)

oglekļa monoksīda (CO) emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 275 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 60 mgC/m3 pie O2 satura 13 %;

| 4) | slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 30 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

4)

slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 30 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

| 3. | Ja 2. punkta a) apakšpunktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgiem. Ja netiek sasniegts kāds no 2. punkta b) vai c) apakšpunktā norādītajiem rezultātiem, dalībvalsts iestādes nejaušas izlases veidā pārbauda vēl trīs tā paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas ražotāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti ražojumi. |
| --- | --- |

3.

Ja 2. punkta a) apakšpunktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgiem. Ja netiek sasniegts kāds no 2. punkta b) vai c) apakšpunktā norādītajiem rezultātiem, dalībvalsts iestādes nejaušas izlases veidā pārbauda vēl trīs tā paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas ražotāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti ražojumi.

| 4. | Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:






  a) | deklarētās vērtības katrai no trijām papildu iekārtām atbilst II pielikuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

4.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:

a)

deklarētās vērtības katrai no trijām papildu iekārtām atbilst II pielikuma prasībām;

| b) | telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte ηs
  trim papildu iekārtām ir par ne vairāk kā 5 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

b)

telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte ηs
  trim papildu iekārtām ir par ne vairāk kā 5 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| c) | triju papildu iekārtu šādas vidējās emisijas:






  1) | PM emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 20 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, un par vairāk kā 1 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai par vairāk kā 0,8 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi; |
| --- | --- | --- |

c)

triju papildu iekārtu šādas vidējās emisijas:

1)

PM emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 20 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi, un par vairāk kā 1 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 2) apakšpunktā aprakstīto metodi, vai par vairāk kā 0,8 g/kg, mērot saskaņā ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 3) apakšpunktā aprakstīto metodi;

| 2) | OGC emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 25 mgC/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 15 mgC/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

2)

OGC emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 25 mgC/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 15 mgC/m3 pie O2 satura 13 %;

| 3) | CO emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 275 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 60 mg/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- |

3)

CO emisijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītīm nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 275 mg/m3 pie O2 satura 13 % un cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – par vairāk kā 60 mg/m3 pie O2 satura 13 %;

| 4) | slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 30 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

4)

slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, ko izsaka kā NO2, nepārsniedz deklarēto vērtību par vairāk kā 30 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

| 5. | Ja 4. punktā norādītie rezultāti netiek sasniegti, uzskata, ka modelis un visi ekvivalentie modeļi neatbilst šīs regulas prasībām.
  Dalībvalstu iestādes testēšanas rezultātus un citu būtisku informāciju sniedz citu dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par modeļa neatbilstību. |
| --- | --- |

5.

Ja 4. punktā norādītie rezultāti netiek sasniegti, uzskata, ka modelis un visi ekvivalentie modeļi neatbilst šīs regulas prasībām.

Dalībvalstu iestādes testēšanas rezultātus un citu būtisku informāciju sniedz citu dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par modeļa neatbilstību.

| 6. | Dalībvalstu iestādes izmanto III pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.
  Šajā pielikumā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalstu iestāžu izmērīto parametru verifikāciju, un piegādātājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstu iestādes izmanto III pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.

Šajā pielikumā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalstu iestāžu izmērīto parametru verifikāciju, un piegādātājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā.

---

V PIELIKUMS

6. pantā minētie indikatīvie kritēriji

Šīs regulas spēkā stāšanās brīdī labākās tirgū pieejamās tehnoloģijas cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem pēc tādiem parametriem kā sezonas telpu apsildes energoefektivitāte un daļiņu, oglekļa monoksīda, organisko gāzveida savienojumu un slāpekļa oksīdu emisijas ir šādas. Šīs regulas spēkā stāšanās brīdī nebija apzināts neviens cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs, kurš atbilstu visām 1. līdz 5. punktā norādītajām vērtībām. Daudzi cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji atbilda vienai vai vairākām šādām vērtībām:

| 1. | Īpaši kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitātei:






  a) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru: 47 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Īpaši kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitātei:

a)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru: 47 %;

| b) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā: 86 %; |
| --- | --- |

b)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā: 86 %;

| c) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā: 94 %; |
| --- | --- |

c)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā: 94 %;

| d) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte plītīm, kurās izmanto cieto kurināmo: 75 %. |
| --- | --- |

d)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte plītīm, kurās izmanto cieto kurināmo: 75 %.

| 2. | Specifiski kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju daļiņu emisijām:






  a) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – daļiņu emisijas ir 20 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi; |
| --- | --- | --- |

2.

Specifiski kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju daļiņu emisijām:

a)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – daļiņu emisijas ir 20 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi;

| b) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – daļiņu emisijas ir 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, – daļiņu emisijas ir 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %, mērot ar III pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta 1) apakšpunktā aprakstīto metodi.

| 3. | Specifiski kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju organisko gāzveida savienojumu (OGC) emisijām:






  a) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – OGC emisijas ir 30 mg/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- | --- |

3.

Specifiski kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju organisko gāzveida savienojumu (OGC) emisijām:

a)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – OGC emisijas ir 30 mg/m3 pie O2 satura 13 %;

| b) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā – OGC emisijas ir 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā – OGC emisijas ir 10 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

| 4. | Specifiski kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju oglekļa monoksīda (CO) emisijām:






  a) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – CO emisijas ir 500 mg/m3 pie O2 satura 13 %; |
| --- | --- | --- |

4.

Specifiski kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju oglekļa monoksīda (CO) emisijām:

a)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, un plītis – CO emisijas ir 500 mg/m3 pie O2 satura 13 %;

| b) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, – CO emisijas ir 250 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, – CO emisijas ir 250 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

| 5. | Īpaši kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām:






  a) | cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru un plītis – NOx emisijas ir 50 mg/m3 pie O2 satura 13 %. |
| --- | --- | --- |

5.

Īpaši kritēriji cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām:

a)

cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar vaļēju degkameru, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji ar slēgtu degkameru un plītis – NOx emisijas ir 50 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

1. līdz 5. punktā norādītie kritēriji nenozīmē, ka šādu vērtību kombināciju ir iespējams panākt vienam konkrētam cietā kurināmā lokālajam telpu sildītājam.

Cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto cieto kurināmo, kas nav presēta koksne granulu veidā, labas kombinācijas piemērs ir esošs modelis ar telpu apsildes sezonas energoefektivitāti 83 %, daļiņu emisijas 33 mg/m3 pie O2 satura 13 %, organisko gāzveida savienojumu emisijas 69 mg/m3 pie O2 satura 13 %, oglekļa monoksīda emisijas 1 125 mg/m3 pie O2 satura 13 % un slāpekļa oksīdu emisijas 115 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

Cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto presētu koksni granulu veidā, labas kombinācijas piemērs ir esošs modelis ar telpu apsildes sezonas energoefektivitāti 91 %, daļiņu emisijas 22 mg/m3 pie O2 satura 13 %, organisko gāzveida savienojumu emisijas 6 mg/m3 pie O2 satura 13 %, oglekļa monoksīda emisijas 312 mg/m3 pie O2 satura 13 % un slāpekļa oksīdu emisijas 121 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

Plītīm labas kombinācijas piemērs ir esošs modelis ar telpu apsildes sezonas energoefektivitāti 78 %, daļiņu emisijas 38 mg/m3 pie O2 satura 13 %, organisko gāzveida savienojumu emisijas 66 mg/m3 pie O2 satura 13 %, oglekļa monoksīda emisijas 1 375 mg/m3 pie O2 satura 13 % un slāpekļa oksīdu emisijas 71 mg/m3 pie O2 satura 13 %.

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/20

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/1186

(2015. gada 24. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2010/30/ES noteikts, ka Komisijai jāpieņem deleģētie akti attiecībā uz tādu ar energopatēriņu saistītu ražojumu marķēšanu, kuriem piemīt būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un starp kuriem pie līdzvērtīgas funkcionalitātes pastāv būtiskas atšķirības attiecīgajos energoefektivitātes rādītājos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2010/30/ES noteikts, ka Komisijai jāpieņem deleģētie akti attiecībā uz tādu ar energopatēriņu saistītu ražojumu marķēšanu, kuriem piemīt būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un starp kuriem pie līdzvērtīgas funkcionalitātes pastāv būtiskas atšķirības attiecīgajos energoefektivitātes rādītājos.

| (2) | Ekvivalentas funkcionalitātes lokālo telpu sildītāju energoefektivitāte būtiski atšķiras, un to patērētā enerģija veido ievērojamu daļu no kopējā enerģijas pieprasījuma Savienībā. Energopatēriņa samazināšanas potenciāls ir ievērojams. |
| --- | --- |

(2)

Ekvivalentas funkcionalitātes lokālo telpu sildītāju energoefektivitāte būtiski atšķiras, un to patērētā enerģija veido ievērojamu daļu no kopējā enerģijas pieprasījuma Savienībā. Energopatēriņa samazināšanas potenciāls ir ievērojams.

| (3) | Nekoksnes biomasas lokālajiem telpu sildītājiem ir īpaši tehniskie raksturlielumi, tāpēc tos vajadzētu izslēgt no šīs regulas darbības jomas. |
| --- | --- |

(3)

Nekoksnes biomasas lokālajiem telpu sildītājiem ir īpaši tehniskie raksturlielumi, tāpēc tos vajadzētu izslēgt no šīs regulas darbības jomas.

| (4) | Lai stimulētu ražotājus uzlabot lokālo telpu sildītāju energoefektivitāti, mudinātu tiešos lietotājus iegādāties energoefektīvus ražojumus un palīdzētu uzlabot iekšējā tirgus darbību, būtu jānosaka harmonizēti noteikumi par marķēšanu un informāciju par ražojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai stimulētu ražotājus uzlabot lokālo telpu sildītāju energoefektivitāti, mudinātu tiešos lietotājus iegādāties energoefektīvus ražojumus un palīdzētu uzlabot iekšējā tirgus darbību, būtu jānosaka harmonizēti noteikumi par marķēšanu un informāciju par ražojumiem.

| (5) | Lokālo telpu sildītāju tipisks lietojums un tādējādi arī energopatēriņš atšķiras no citu regulējumam pakļautu telpu apsildei paredzētu ražojumu lietojuma un energopatēriņa, tādēļ ar šo regulu būtu jāievieš marķējuma skala, kas atšķiras no citu telpu apsildes ražojumu marķējuma skalas. |
| --- | --- |

(5)

Lokālo telpu sildītāju tipisks lietojums un tādējādi arī energopatēriņš atšķiras no citu regulējumam pakļautu telpu apsildei paredzētu ražojumu lietojuma un energopatēriņa, tādēļ ar šo regulu būtu jāievieš marķējuma skala, kas atšķiras no citu telpu apsildes ražojumu marķējuma skalas.

| (6) | Lokālie telpu kvēlsildītāji un cauruļveida lokālie telpu sildītāji ir ražojumi, kurus tieši iegādājas profesionālam lietojumam, nevis galapatērētāji, tāpēc šajā regulā attiecībā uz to energomarķējumu prasības netiek noteiktas. |
| --- | --- |

(6)

Lokālie telpu kvēlsildītāji un cauruļveida lokālie telpu sildītāji ir ražojumi, kurus tieši iegādājas profesionālam lietojumam, nevis galapatērētāji, tāpēc šajā regulā attiecībā uz to energomarķējumu prasības netiek noteiktas.

| (7) | Prasību minimums, ko piemēro elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem saskaņā ar Komisijas regulu (ES) 2015/1188 (2), norāda šo ražojumu maksimālās tehniskās uzlabošanas potenciālu. Tāpēc diferenciācija starp tiem vairs nebūs iespējama. Elektriskos lokālos telpu sildītājus nevar tieši aizstāt ar efektīvākiem lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto citu kurināmo, tāpēc ar etiķeti neizdotos sasniegt mērķi, proti, informēt patērētājus par dažādu ražojumu relatīvo efektivitāti. |
| --- | --- |

(7)

Prasību minimums, ko piemēro elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem saskaņā ar Komisijas regulu (ES) 2015/1188 (2), norāda šo ražojumu maksimālās tehniskās uzlabošanas potenciālu. Tāpēc diferenciācija starp tiem vairs nebūs iespējama. Elektriskos lokālos telpu sildītājus nevar tieši aizstāt ar efektīvākiem lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto citu kurināmo, tāpēc ar etiķeti neizdotos sasniegt mērķi, proti, informēt patērētājus par dažādu ražojumu relatīvo efektivitāti.

| (8) | Veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu apsildes ražojumos, tiek stimulēta atjaunojamo energoresursu lietošana, kas ir svarīgs uzdevums. Tāpēc ir lietderīgi ar šo regulu ieviest specifisku pieeju lokālajiem telpu sildītājiem, proti, “biomasas marķējuma koeficientu”, kas noteikts tādā līmenī, ka A++ klasi iespējams sasniegt tikai cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto granulas. |
| --- | --- |

(8)

Veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu apsildes ražojumos, tiek stimulēta atjaunojamo energoresursu lietošana, kas ir svarīgs uzdevums. Tāpēc ir lietderīgi ar šo regulu ieviest specifisku pieeju lokālajiem telpu sildītājiem, proti, “biomasas marķējuma koeficientu”, kas noteikts tādā līmenī, ka A++ klasi iespējams sasniegt tikai cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto granulas.

| (9) | Marķējumā norādītā informācija būtu jāiegūst, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp arī metodes, kas noteiktas harmonizētajos standartos, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (3), nolūkā noteikt ekodizaina standartus. |
| --- | --- |

(9)

Marķējumā norādītā informācija būtu jāiegūst, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp arī metodes, kas noteiktas harmonizētajos standartos, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (3), nolūkā noteikt ekodizaina standartus.

| (10) | Šajā regulā būtu jānosaka lokālo telpu sildītāju etiķešu vienots noformējums un saturs. |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā būtu jānosaka lokālo telpu sildītāju etiķešu vienots noformējums un saturs.

| (11) | Turklāt šajā regulā būtu jānosaka prasības attiecībā uz lokālo telpu sildītāju ražojuma datu lapu un tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt šajā regulā būtu jānosaka prasības attiecībā uz lokālo telpu sildītāju ražojuma datu lapu un tehnisko dokumentāciju.

| (12) | Šajā regulā būtu jānosaka arī prasības par informāciju, kas vienmēr jāsniedz saistībā ar lokālo telpu sildītāju jebkāda veida tālpārdošanu un jebkādās šādu lokālo telpu sildītāju reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā būtu jānosaka arī prasības par informāciju, kas vienmēr jāsniedz saistībā ar lokālo telpu sildītāju jebkāda veida tālpārdošanu un jebkādās šādu lokālo telpu sildītāju reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos.

| (13) | Ir lietderīgi noteikt, ka šīs regulas noteikumus pārskata, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, |
| --- | --- |

(13)

Ir lietderīgi noteikt, ka šīs regulas noteikumus pārskata, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā noteiktas prasības par to, kā jānorāda energomarķējums un jāsniedz papildu informācija par ražojumu attiecībā uz lokālajiem telpu sildītājiem ar nominālo siltuma jaudu 50 kW vai mazāku.

Šo regulu nepiemēro:

| a) | elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem; |
| --- | --- |

a)

elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem;

| b) | lokālajiem telpu sildītājiem, kuros siltuma ģenerēšanai izmanto tvaika kompresijas ciklu vai sorbcijas ciklu un kurus darbina ar elektriskiem kompresoriem vai kurināmo; |
| --- | --- |

b)

lokālajiem telpu sildītājiem, kuros siltuma ģenerēšanai izmanto tvaika kompresijas ciklu vai sorbcijas ciklu un kurus darbina ar elektriskiem kompresoriem vai kurināmo;

| c) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros kā kurināmo paredzēts izmantot tikai nekoksnes biomasu; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuros kā kurināmo paredzēts izmantot tikai nekoksnes biomasu;

| d) | lokālajiem telpu sildītājiem, kas paredzēti nevis iekštelpu sildīšanai, lai ar siltuma konvekciju vai siltuma starojumu cilvēkiem nodrošinātu un uzturētu noteiktu siltumkomfortu, bet citām vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

lokālajiem telpu sildītājiem, kas paredzēti nevis iekštelpu sildīšanai, lai ar siltuma konvekciju vai siltuma starojumu cilvēkiem nodrošinātu un uzturētu noteiktu siltumkomfortu, bet citām vajadzībām;

| e) | lokālajiem telpu sildītājiem, ko paredzēts izmantot tikai ārpus slēgtām telpām; |
| --- | --- |

e)

lokālajiem telpu sildītājiem, ko paredzēts izmantot tikai ārpus slēgtām telpām;

| f) | lokālajiem telpu sildītājiem, kuru tiešā siltuma jauda veido mazāk nekā 6 % no kopējās tiešās un netiešās siltuma jaudas pie nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

f)

lokālajiem telpu sildītājiem, kuru tiešā siltuma jauda veido mazāk nekā 6 % no kopējās tiešās un netiešās siltuma jaudas pie nominālās siltuma jaudas;

| g) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri netiek montēti rūpnīcā vai kurus viens ražotājs nenodrošina kā samontējamus komponentus vai daļas, kuras paredzēts samontēt uz vietas; |
| --- | --- |

g)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem, kuri netiek montēti rūpnīcā vai kurus viens ražotājs nenodrošina kā samontējamus komponentus vai daļas, kuras paredzēts samontēt uz vietas;

| h) | lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem; |
| --- | --- |

h)

lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem;

| i) | gaisa sildīšanas iekārtām; |
| --- | --- |

i)

gaisa sildīšanas iekārtām;

| j) | pirtskrāsnīm. |
| --- | --- |

j)

pirtskrāsnīm.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2010/30/EK 2. pantā noteiktajām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “lokāls telpu sildītājs” ir telpu apsildes ierīce, kas siltumu nodod, izmantojot siltuma tiešu pārnesi vai siltuma tiešu pārnesi apvienojumā ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas, iespējams, siltumu nodrošinot arī citām telpām, un kas ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri, izmantojot attiecīgi Džoula efektu vai kurināmā sadedzināšanu, tieši pārvērš elektroenerģiju vai gāzveida, šķidra vai cieta kurināmā enerģiju siltumā; |
| --- | --- |

1)

“lokāls telpu sildītājs” ir telpu apsildes ierīce, kas siltumu nodod, izmantojot siltuma tiešu pārnesi vai siltuma tiešu pārnesi apvienojumā ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas, iespējams, siltumu nodrošinot arī citām telpām, un kas ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri, izmantojot attiecīgi Džoula efektu vai kurināmā sadedzināšanu, tieši pārvērš elektroenerģiju vai gāzveida, šķidra vai cieta kurināmā enerģiju siltumā;

| 2) | “cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru, lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru vai plīts, kuros izmanto cieto kurināmo; |
| --- | --- |

2)

“cietā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru, lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru vai plīts, kuros izmanto cieto kurināmo;

| 3) | “gāzveida kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida kurināmo; |
| --- | --- |

3)

“gāzveida kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida kurināmo;

| 4) | “šķidrā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto šķidro kurināmo; |
| --- | --- |

4)

“šķidrā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto šķidro kurināmo;

| 5) | “elektrisks lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā siltuma ģenerēšanai izmanto elektrisko Džoula efektu; |
| --- | --- |

5)

“elektrisks lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā siltuma ģenerēšanai izmanto elektrisko Džoula efektu;

| 6) | “lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes nav izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi, vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

6)

“lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes nav izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi, vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 7) | “lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes var būt izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi, vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

7)

“lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes var būt izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi, vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 8) | “plīts” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto cieto kurināmo un kur kopīgā korpusā lokālais telpu sildītājs ir apvienots ar ēdiena gatavošanai paredzētu plītsvirsmu vai cepeškrāsni vai abām, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi, vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

8)

“plīts” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto cieto kurināmo un kur kopīgā korpusā lokālais telpu sildītājs ir apvienots ar ēdiena gatavošanai paredzētu plītsvirsmu vai cepeškrāsni vai abām, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi, vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 9) | “kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru, lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru vai plīts; |
| --- | --- |

9)

“kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru, lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru vai plīts;

| 10) | “lokālais telpu kvēlsildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas, tas ir vērsts uz lietošanas vietu tā, ka degļa siltumemisija, proti, pārsvarā infrasarkanais starojums, tieši silda apsildāmos, un tas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas; |
| --- | --- |

10)

“lokālais telpu kvēlsildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas, tas ir vērsts uz lietošanas vietu tā, ka degļa siltumemisija, proti, pārsvarā infrasarkanais starojums, tieši silda apsildāmos, un tas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas;

| 11) | “cauruļveida lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas un apsildāmo tuvumā, un tas telpu pārsvarā silda ar infrasarkano starojumu, ko izstaro caurule vai caurules, kuras silda caur tām plūstoši sadegšanas produkti, kurus aizvada caur dūmeju; |
| --- | --- |

11)

“cauruļveida lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas un apsildāmo tuvumā, un tas telpu pārsvarā silda ar infrasarkano starojumu, ko izstaro caurule vai caurules, kuras silda caur tām plūstoši sadegšanas produkti, kurus aizvada caur dūmeju;

| 12) | “dūmvadam nepievienots sildītājs” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo un kurš sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas, bet kurš nav lokālais telpu kvēlsildītājs; |
| --- | --- |

12)

“dūmvadam nepievienots sildītājs” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo un kurš sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas, bet kurš nav lokālais telpu kvēlsildītājs;

| 13) | “dūmenim pievienots sildītājs” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo un kuru paredzēts uzstādīt zem dūmeņa vai kurtuvē bez hermetizējuma starp šo ražojumu un dūmeņa vai kurtuves atveri, un tas sadegšanas produktiem ļauj brīvi plūst no degšanas telpas uz dūmeni vai dūmeju; |
| --- | --- |

13)

“dūmenim pievienots sildītājs” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida, šķidro vai cieto kurināmo un kuru paredzēts uzstādīt zem dūmeņa vai kurtuvē bez hermetizējuma starp šo ražojumu un dūmeņa vai kurtuves atveri, un tas sadegšanas produktiem ļauj brīvi plūst no degšanas telpas uz dūmeni vai dūmeju;

| 14) | “gaisa sildīšanas iekārta” ir tāds ražojums, kas piegādā siltumu tikai gaisa apkures sistēmai; to var pievienot cauruļvadiem un paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas, un tas gaisa sadali nodrošina ar vēdaparātu, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas; |
| --- | --- |

14)

“gaisa sildīšanas iekārta” ir tāds ražojums, kas piegādā siltumu tikai gaisa apkures sistēmai; to var pievienot cauruļvadiem un paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas, un tas gaisa sadali nodrošina ar vēdaparātu, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas;

| 15) | “pirtskrāsns” ir lokāls telpu sildītājs, kas ir iebūvēts vai deklarēts kā izmantots sausajās vai slapjajās pirtīs vai līdzīgā vidē; |
| --- | --- |

15)

“pirtskrāsns” ir lokāls telpu sildītājs, kas ir iebūvēts vai deklarēts kā izmantots sausajās vai slapjajās pirtīs vai līdzīgā vidē;

| 16) | “cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cietais biomasas kurināmais un cietais fosilais kurināmais; |
| --- | --- |

16)

“cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cietais biomasas kurināmais un cietais fosilais kurināmais;

| 17) | “biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas; |
| --- | --- |

17)

“biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas;

| 18) | “koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas; |
| --- | --- |

18)

“koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas;

| 19) | “nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīveļļas izspaidu rauši un riekstu čaumalas; |
| --- | --- |

19)

“nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīveļļas izspaidu rauši un riekstu čaumalas;

| 20) | “rekomendētais kurināmais” ir konkrēts kurināmais, kuru vēlams izmantot lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar piegādātāja norādījumiem; |
| --- | --- |

20)

“rekomendētais kurināmais” ir konkrēts kurināmais, kuru vēlams izmantot lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar piegādātāja norādījumiem;

| 21) | “fosilais cietais kurināmais” ir tāds cietais kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, fosilo kurināmo maisījums vai fosilo un biomasas kurināmo maisījums; šajā regulā tas ir arī kūdra; |
| --- | --- |

21)

“fosilais cietais kurināmais” ir tāds cietais kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, fosilo kurināmo maisījums vai fosilo un biomasas kurināmo maisījums; šajā regulā tas ir arī kūdra;

| 22) | “cits piemērots kurināmais” ir kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais un ko var izmantot lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar piegādātāja norādījumiem, un tas ir arī jebkāds kurināmais, kas minēts uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētā rokasgrāmatā, ražotāju un piegādātāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos vai reklāmizdevumos un reklāmās; |
| --- | --- |

22)

“cits piemērots kurināmais” ir kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais un ko var izmantot lokālajā telpu sildītājā saskaņā ar piegādātāja norādījumiem, un tas ir arī jebkāds kurināmais, kas minēts uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētā rokasgrāmatā, ražotāju un piegādātāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos vai reklāmizdevumos un reklāmās;

| 23) | “tiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, ko ražojums nodod apkārtējam gaisam starošanas vai konvekcijas ceļā, izņemot to ražojuma siltuma jaudu, ko tas nodod siltumnesējam; |
| --- | --- |

23)

“tiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, ko ražojums nodod apkārtējam gaisam starošanas vai konvekcijas ceļā, izņemot to ražojuma siltuma jaudu, ko tas nodod siltumnesējam;

| 24) | “netiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, kuru, izmantojot to pašu siltuma ģenerēšanas procesu, kas nodrošina ražojuma tiešo siltuma jaudu, nodod siltumnesējam; |
| --- | --- |

24)

“netiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, kuru, izmantojot to pašu siltuma ģenerēšanas procesu, kas nodrošina ražojuma tiešo siltuma jaudu, nodod siltumnesējam;

| 25) | “netiešas sildīšanas funkcija” nozīmē, ka ražojums spēj daļu no kopējās siltuma jaudas nodot siltumnesējam, lai to izmantotu telpu sildīšanai vai saimniecības ūdens uzsildīšanai; |
| --- | --- |

25)

“netiešas sildīšanas funkcija” nozīmē, ka ražojums spēj daļu no kopējās siltuma jaudas nodot siltumnesējam, lai to izmantotu telpu sildīšanai vai saimniecības ūdens uzsildīšanai;

| 26) | “nominālā siltuma jauda” (Pnom
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar tādiem piegādātāja deklarētiem maksimālas siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi; |
| --- | --- |

26)

“nominālā siltuma jauda” (Pnom
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar tādiem piegādātāja deklarētiem maksimālas siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi;

| 27) | “minimālā siltuma jauda” (Pmin
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar piegādātāja deklarētiem minimālas siltuma jaudas iestatījumiem; |
| --- | --- |

27)

“minimālā siltuma jauda” (Pmin
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar piegādātāja deklarētiem minimālas siltuma jaudas iestatījumiem;

| 28) | “paredzēts lietošanai ārpus telpām” nozīmē, ka ražojums ir piemērots drošai izmantošanai ārpus slēgtām telpām, ieskaitot iespējamu izmantošanu āra apstākļos; |
| --- | --- |

28)

“paredzēts lietošanai ārpus telpām” nozīmē, ka ražojums ir piemērots drošai izmantošanai ārpus slēgtām telpām, ieskaitot iespējamu izmantošanu āra apstākļos;

| 29) | “ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti V pielikuma 2. vai 3. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis. |
| --- | --- |

29)

“ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti V pielikuma 2. vai 3. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis.

II līdz IX pielikuma vajadzībām papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.

3. pants

Piegādātāju pienākumi un termiņi

1.   No 2018. gada 1. janvāra piegādātāji, kas laiž tirgū vai uzstāda lokālos telpu sildītājus, kas nav dūmvadam nepievienoti cietā kurināmā sildītāji vai dūmenim pievienoti cietā kurināmā sildītāji, nodrošina, ka:

| a) | šādam lokālajam telpu sildītājam tiek nodrošināta drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kas noteiktas II pielikumā,; |
| --- | --- |

a)

šādam lokālajam telpu sildītājam tiek nodrošināta drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kas noteiktas II pielikumā,;

| b) | šāda lokālā telpu sildītāja izplatītājiem ir pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam un kurā energoefektivitātes klasi norāda atbilstoši II pielikumam; |
| --- | --- |

b)

šāda lokālā telpu sildītāja izplatītājiem ir pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam un kurā energoefektivitātes klasi norāda atbilstoši II pielikumam;

| c) | šādam lokālajam telpu sildītājam tiek nodrošināta datu lapa, kā noteikts IV pielikumā; |
| --- | --- |

c)

šādam lokālajam telpu sildītājam tiek nodrošināta datu lapa, kā noteikts IV pielikumā;

| d) | šādam lokālā telpu sildītāja modelim tiek nodrošināta elektroniska datu lapa, kā noteikts IV pielikumā; |
| --- | --- |

d)

šādam lokālā telpu sildītāja modelim tiek nodrošināta elektroniska datu lapa, kā noteikts IV pielikumā;

| e) | pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikumā noteiktā tehniskā dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikumā noteiktā tehniskā dokumentācija;

| f) | visās reklāmās, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

f)

visās reklāmās, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| g) | visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

g)

visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi.

2.   No 2022. gada 1. janvāra piegādātāji, kas laiž tirgū vai uzstāda dūmvadam nepievienotus cietā kurināmā sildītājus vai dūmenim pievienotus cietā kurināmā sildītājus, nodrošina, ka:

| a) | šādam lokālajam telpu sildītājam, kurš atbilst energoefektivitātes klasēm, kas noteiktas II pielikumā, tiek nodrošināta drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam; |
| --- | --- |

a)

šādam lokālajam telpu sildītājam, kurš atbilst energoefektivitātes klasēm, kas noteiktas II pielikumā, tiek nodrošināta drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam;

| b) | šāda lokālā telpu sildītāja izplatītājiem ir pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam un kurā energoefektivitātes klasi norāda atbilstoši II pielikumam; |
| --- | --- |

b)

šāda lokālā telpu sildītāja izplatītājiem ir pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1. punktā noteiktajam un kurā energoefektivitātes klasi norāda atbilstoši II pielikumam;

| c) | šādam lokālajam telpu sildītājam tiek nodrošināta datu lapa, kā noteikts IV pielikumā; |
| --- | --- |

c)

šādam lokālajam telpu sildītājam tiek nodrošināta datu lapa, kā noteikts IV pielikumā;

| d) | šādam lokālā telpu sildītāja modelim tiek nodrošināta elektroniska datu lapa, kā noteikts IV pielikumā; |
| --- | --- |

d)

šādam lokālā telpu sildītāja modelim tiek nodrošināta elektroniska datu lapa, kā noteikts IV pielikumā;

| e) | pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikumā noteiktā tehniskā dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikumā noteiktā tehniskā dokumentācija;

| f) | visās reklāmās, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

f)

visās reklāmās, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| g) | visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

g)

visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz šādu konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi.

4. pants

Izplatītāju pienākumi

Lokālo telpu sildītāju izplatītāji nodrošina, ka:

| a) | tirdzniecības vietā katram lokālajam telpu sildītājam ārpusē uz priekšējās virsmas labi redzamā vietā ir piestiprināta etiķete, ko saskaņā ar 3. pantu nodrošina piegādātāji; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības vietā katram lokālajam telpu sildītājam ārpusē uz priekšējās virsmas labi redzamā vietā ir piestiprināta etiķete, ko saskaņā ar 3. pantu nodrošina piegādātāji;

| b) | lokālos telpu sildītājus, ko piedāvā pārdošanā, nomā vai izpirkumnomā tādā veidā, ka galalietotājam nav iespējams pašam aplūkot izstādīto ražojumu, laiž tirgū ar informāciju, ko piegādātāji sniedz saskaņā ar VI pielikumu, izņemot, ja preci piedāvā internetā – tādā gadījumā piemēro VII pielikuma noteikumus; |
| --- | --- |

b)

lokālos telpu sildītājus, ko piedāvā pārdošanā, nomā vai izpirkumnomā tādā veidā, ka galalietotājam nav iespējams pašam aplūkot izstādīto ražojumu, laiž tirgū ar informāciju, ko piegādātāji sniedz saskaņā ar VI pielikumu, izņemot, ja preci piedāvā internetā – tādā gadījumā piemēro VII pielikuma noteikumus;

| c) | visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

c)

visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| d) | visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

d)

visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi.

5. pants

Mērījumu un aprēķinu metodes

Informāciju, kas sniedzama saskaņā ar 3. un 4. pantu, iegūst, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, kā noteikts VIII pielikumā.

6. pants

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Novērtējot deklarētās energoefektivitātes klases atbilstību, dalībvalstis piemēro IX pielikumā noteikto procedūru.

7. pants

Pārskatīšana

Komisija ne vēlāk kā līdz 2024. gada 1. janvārim pārskata šo regulu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Pārskatīšanā jo īpaši izvērtē, vai iespējams samazināt to ražojumu skaitu, kam regulu nepiemēro.

8. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Lokālajiem telpu sildītājiem, kas nav dūmvadam nepievienoti cietā kurināmā sildītājus vai dūmenim pievienoti cietā kurināmā sildītāji, regulu piemēro no 2018. gada 1. janvāra. Tomēr 3. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktu un 4. panta b), c) un d) punktu piemēro no 2018. gada 1. aprīļa.

3.   Dūmvadam nepievienotiem cietā kurināmā sildītājiem un dūmenim pievienotiem cietā kurināmā sildītājiem regulu piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Tomēr 3. panta 2. punkta f) un g) apakšpunktu un 4. panta b), c) un d) punktu piemēro no 2022. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 153, 18.6.2010., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 28. aprīļa Regula (ES) 2015/1188, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecība uz lokālo telpu sildītāju ekodizaina prasībām (skatīt šā oficiālā Vēstneša 76. lappusi.

2

oficiālā Vēstneša

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

II līdz IX pielikumam piemērojamās definīcijas

Regulas II līdz IX pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES elektroenerģijas ražošanas efektivitātes, kurš minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5; |
| --- | --- |

1)

“pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES elektroenerģijas ražošanas efektivitātes, kurš minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5;

| 2) | “zemākā siltumspēja” (NCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, kuras mitruma saturs atbilst kurināmā mitrumam, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti netiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; |
| --- | --- |

2)

“zemākā siltumspēja” (NCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, kuras mitruma saturs atbilst kurināmā mitrumam, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti netiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai;

| 3) | “lietderības koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi ηth,nom vai ηth,min) ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo lokālajam telpu sildītājam pievadīto enerģiju, kas izteikta ar NCV; |
| --- | --- |

3)

“lietderības koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi ηth,nom vai ηth,min) ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo lokālajam telpu sildītājam pievadīto enerģiju, kas izteikta ar NCV;

| 4) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas” (elmax) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis; |
| --- | --- |

4)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas” (elmax) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis;

| 5) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” (elmin) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina minimālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis; |
| --- | --- |

5)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” (elmin) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina minimālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis;

| 6) | “nepieciešamā elektriskā jauda gaidstāves režīmā” (elsb) ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā; |
| --- | --- |

6)

“nepieciešamā elektriskā jauda gaidstāves režīmā” (elsb) ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā;

| 7) | “pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda” (Ppilot) ir kW izteikts ražojumā izmantotā gāzveida, šķidrā vai cietā kurināmā patēriņš, kad ilgāk nekā 5 minūtes pirms galvenā degļa ieslēgšanas tiek uzturēta liesma, kura kalpo kā aizdedzes avots spēcīgākam sadegšanas procesam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu nominālo vai daļējas slodzes siltuma jaudu; |
| --- | --- |

7)

“pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda” (Ppilot) ir kW izteikts ražojumā izmantotā gāzveida, šķidrā vai cietā kurināmā patēriņš, kad ilgāk nekā 5 minūtes pirms galvenā degļa ieslēgšanas tiek uzturēta liesma, kura kalpo kā aizdedzes avots spēcīgākam sadegšanas procesam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu nominālo vai daļējas slodzes siltuma jaudu;

| 8) | “vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojums nevar automātiski mainīt siltuma jaudu un ka netiek saņemta informācija par telpas temperatūru, lai varētu automātiski pielāgot siltuma jaudu; |
| --- | --- |

8)

“vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojums nevar automātiski mainīt siltuma jaudu un ka netiek saņemta informācija par telpas temperatūru, lai varētu automātiski pielāgot siltuma jaudu;

| 9) | “manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojumam var manuāli mainīt siltuma jaudu, t. i., ir vismaz divi siltuma jaudas iestatījumi, taču tas nav aprīkots ar ierīci, kas automātiski regulē siltuma jaudu atkarībā no vēlamās iekštelpu temperatūras; |
| --- | --- |

9)

“manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojumam var manuāli mainīt siltuma jaudu, t. i., ir vismaz divi siltuma jaudas iestatījumi, taču tas nav aprīkots ar ierīci, kas automātiski regulē siltuma jaudu atkarībā no vēlamās iekštelpu temperatūras;

| 10) | “ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar analogu ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai; |
| --- | --- |

10)

“ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar analogu ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai;

| 11) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai; |
| --- | --- |

11)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai;

| 12) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras 24 stundu ilgam taimera periodam; |
| --- | --- |

12)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras 24 stundu ilgam taimera periodam;

| 13) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras visai nedēļai. Jābūt iespējai 7 dienu periodā noteikt atšķirīgus iestatījumus katrai dienai; |
| --- | --- |

13)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras visai nedēļai. Jābūt iespējai 7 dienu periodā noteikt atšķirīgus iestatījumus katrai dienai;

| 14) | “telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas automātiski samazina iestatīto telpas temperatūru, ja telpā nav cilvēku; |
| --- | --- |

14)

“telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas automātiski samazina iestatīto telpas temperatūru, ja telpā nav cilvēku;

| 15) | “telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas samazina siltuma jaudu, ja ir atvērts logs vai durvis. Ja izmanto sensoru loga vai durvju atvēršanas detektēšanai, tas var būt uzstādīts vai nu kopā ar ražojumu, vai ārpusē pie ražojuma, iebūvēts ēkā, vai arī tā var būt visu šo variantu kombinācija; |
| --- | --- |

15)

“telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas samazina siltuma jaudu, ja ir atvērts logs vai durvis. Ja izmanto sensoru loga vai durvju atvēršanas detektēšanai, tas var būt uzstādīts vai nu kopā ar ražojumu, vai ārpusē pie ražojuma, iebūvēts ēkā, vai arī tā var būt visu šo variantu kombinācija;

| 16) | “ar tālvadības funkciju” nozīmē, ka ir iespējama attālināta saziņa ar ražojuma vadības sistēmu, atrodoties ārpus ēkas, kurā uzstādīts ražojums; |
| --- | --- |

16)

“ar tālvadības funkciju” nozīmē, ka ir iespējama attālināta saziņa ar ražojuma vadības sistēmu, atrodoties ārpus ēkas, kurā uzstādīts ražojums;

| 17) | “gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad ražojums ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, un/vai informācijas vai statusa rādījums; |
| --- | --- |

17)

“gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad ražojums ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, un/vai informācijas vai statusa rādījums;

| 18) | “modeļa identifikators” ir kods – parasti burtciparu kods –, ar kuru atšķir konkrētu lokālo telpu sildītāja modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi, piegādātāja nosaukumu vai izplatītāja nosaukumu; |
| --- | --- |

18)

“modeļa identifikators” ir kods – parasti burtciparu kods –, ar kuru atšķir konkrētu lokālo telpu sildītāja modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi, piegādātāja nosaukumu vai izplatītāja nosaukumu;

| 19) | “cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, kūdra vai fosilā kurināmā maisījuma briketes; |
| --- | --- |

19)

“cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav antracīts, pusantracīts, akmeņogļu kokss, puskokss, bitumenogles, lignīts, kūdra vai fosilā kurināmā maisījuma briketes;

| 20) | “cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, kurināmā briketes ar mitruma saturu < 14 % vai presēta koksne ar mitruma saturu < 12 %; |
| --- | --- |

20)

“cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, kurināmā briketes ar mitruma saturu < 14 % vai presēta koksne ar mitruma saturu < 12 %;

| 21) | “mitruma saturs” ir ūdens masa lokālajā telpu sildītājā izmantotajā kurināmajā attiecībā pret kurināmā kopējo masu. |
| --- | --- |

21)

“mitruma saturs” ir ūdens masa lokālajā telpu sildītājā izmantotajā kurināmajā attiecībā pret kurināmā kopējo masu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Energoefektivitātes klases

Lokālā telpu sildītāja energoefektivitātes klasi nosaka, pamatojoties uz tā energoefektivitātes indeksu, kas norādīts 1. tabulā.

1. tabula

Lokālo telpu sildītāju energoefektivitātes klases

| Energoefektivitātes klase | Energoefektivitātes indekss (EEI) |
| --- | --- |
| A++ | EEI ≥ 130 |
| A+ | 107 ≤ EEI < 130 |
| A | 88 ≤ EEI < 107 |
| B | 82 ≤ EEI < 88 |
| C | 77 ≤ EEI < 82 |
| D | 72 ≤ EEI < 77 |
| E | 62 ≤ EEI < 72 |
| F | 42 ≤ EEI < 62 |
| G | EEI < 42 |

Energoefektivitātes klase

Energoefektivitātes indekss (EEI)

A++

EEI ≥ 130

A+

107 ≤ EEI < 130

A

88 ≤ EEI < 107

B

82 ≤ EEI < 88

C

77 ≤ EEI < 82

D

72 ≤ EEI < 77

E

62 ≤ EEI < 72

F

42 ≤ EEI < 62

G

EEI < 42

Lokālā telpu sildītāja energoefektivitātes indeksu aprēķina saskaņā ar VIII pielikumu.

---

III PIELIKUMS

Etiķete

| 1. | Lokālie telpu sildītāji









  a) | Etiķetē iekļauj šādu informāciju:






  I. | piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lokālie telpu sildītāji

Image

a)

Etiķetē iekļauj šādu informāciju:

I.

piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

| II. | piegādātāja modeļa identifikators; |
| --- | --- |

II.

piegādātāja modeļa identifikators;

| III. | energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikuma 1. punktu; tās bultas smaile, uz kuras norādīta lokālā telpu sildītāja energoefektivitātes klase, ir tādā pašā augstumā kā tās bultas smaile, uz kuras norādīta attiecīgā energoefektivitātes klase; |
| --- | --- |

III.

energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikuma 1. punktu; tās bultas smaile, uz kuras norādīta lokālā telpu sildītāja energoefektivitātes klase, ir tādā pašā augstumā kā tās bultas smaile, uz kuras norādīta attiecīgā energoefektivitātes klase;

| IV. | tiešās siltuma jaudas simbols; |
| --- | --- |

IV.

tiešās siltuma jaudas simbols;

| V. | tiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata |
| --- | --- |

V.

tiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata

| VI. | lokālajiem telpu sildītājiem ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, – netiešās siltuma jaudas simbols; |
| --- | --- |

VI.

lokālajiem telpu sildītājiem ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, – netiešās siltuma jaudas simbols;

| VII. | lokālajiem telpu sildītājiem ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, – netiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata. |
| --- | --- |

VII.

lokālajiem telpu sildītājiem ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, – netiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata.

| b) | Lokālo telpu sildītāju etiķetes dizaina elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

Lokālo telpu sildītāju etiķetes dizaina elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu.

| 2. | Lokālo telpu sildītāju etiķetes dizains ir šāds:



  Kur:






  a) | etiķete ir vismaz 105 mm plata un 200 mm augsta. Ja drukātās etiķetes izmēri ir lielāki, tās saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

2.

Lokālo telpu sildītāju etiķetes dizains ir šāds:

Image

Kur:

a)

etiķete ir vismaz 105 mm plata un 200 mm augsta. Ja drukātās etiķetes izmēri ir lielāki, tās saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām;

| b) | fons ir balts; |
| --- | --- |

b)

fons ir balts;

| c) | krāsu kodi atbilst CMYK jeb ciānfuksīndzeltenmelnajam krāsu modelim saskaņā ar šādu paraugu: 00-70-X-00: 0 % – ciāns, 70 % fuksīns, 100 % – dzeltens, 0 % melns. |
| --- | --- |

c)

krāsu kodi atbilst CMYK jeb ciānfuksīndzeltenmelnajam krāsu modelim saskaņā ar šādu paraugu: 00-70-X-00: 0 % – ciāns, 70 % fuksīns, 100 % – dzeltens, 0 % melns.

| d) | etiķete atbilst visām šādām prasībām (numerācija attiecas uz iepriekšējo attēlu): | ES etiķetes ietvars: 4 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm. |
| --- | --- | --- |

d)

etiķete atbilst visām šādām prasībām (numerācija attiecas uz iepriekšējo attēlu):

Image

ES etiķetes ietvars: 4 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm.

| | ES logotips: krāsas: X-80-00-00 un 00-00-X-00; |
| --- | --- |

Image

ES logotips: krāsas: X-80-00-00 un 00-00-X-00;

| | Energomarķējums: krāsa: X-00-00-00. Piktogramma kā attēlā: ES logotips + energomarķējums: platums 86 mm, augstums: 17 mm. |
| --- | --- |

Image

Energomarķējums: krāsa: X-00-00-00. Piktogramma kā attēlā: ES logotips + energomarķējums: platums 86 mm, augstums: 17 mm.

| | Robežlīnija zem logotipiem: 1 pt, krāsa: ciāns 100 %, garums: 86 mm. |
| --- | --- |

Image

Robežlīnija zem logotipiem: 1 pt, krāsa: ciāns 100 %, garums: 86 mm.

| | Energoefektivitātes klašu skala:







  — | bulta: augstums: 6 mm, atstarpe: 1,3 mm, krāsas:






  — | augstākā klase: X-00-X-00, |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Energoefektivitātes klašu skala:

—

bulta: augstums: 6 mm, atstarpe: 1,3 mm, krāsas:

—

augstākā klase: X-00-X-00,

| — | otrā klase: 70-00-X-00, |
| --- | --- |

—

otrā klase: 70-00-X-00,

| — | trešā klase: 30-00-X-00, |
| --- | --- |

—

trešā klase: 30-00-X-00,

| — | ceturtā klase: 00-00-X-00, |
| --- | --- |

—

ceturtā klase: 00-00-X-00,

| — | piektā klase: 00-30-X-00, |
| --- | --- |

—

piektā klase: 00-30-X-00,

| — | sestā klase: 00-70-X-00, |
| --- | --- |

—

sestā klase: 00-70-X-00,

| — | septītā klase: 00-X-X-00, |
| --- | --- |

—

septītā klase: 00-X-X-00,

| — | astotā klase: 00-X-X-00, |
| --- | --- |

—

astotā klase: 00-X-X-00,

| — | zemākā klase: 00-X-X-00, |
| --- | --- |

—

zemākā klase: 00-X-X-00,

| — | teksts:
  Calibri bold 14 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

teksts:
  Calibri bold 14 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| | Energoefektivitātes klase:







  — | bulta: platums: 22 mm, augstums: 12 mm, 100 % melns, |
| --- | --- | --- |

Image

Energoefektivitātes klase:

—

bulta: platums: 22 mm, augstums: 12 mm, 100 % melns,

| — | teksts:
  Calibri bold 24 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

teksts:
  Calibri bold 24 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| | Tiešas sildīšanas funkcija:







  — | piktogramma kā attēlā, |
| --- | --- | --- |

Image

Tiešas sildīšanas funkcija:

—

piktogramma kā attēlā,

| — | ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm.

| | Ja piemērojams, netiešas sildīšanas funkcija:







  — | piktogramma kā attēlā, |
| --- | --- | --- |

Image

Ja piemērojams, netiešas sildīšanas funkcija:

—

piktogramma kā attēlā,

| — | ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm.

| | Nominālā siltuma jauda:







  — | ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm, |
| --- | --- | --- |

Image

Nominālā siltuma jauda:

—

ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm,

| — | vērtība: “XY,Z”:
  Calibri bold 34 pt, 100 % melns, |
| --- | --- |

—

vērtība: “XY,Z”:
  Calibri bold 34 pt, 100 % melns,

| — | teksts “kW”:
  Calibri regular 18 pt, 100 % melns. |
| --- | --- |

—

teksts “kW”:
  Calibri regular 18 pt, 100 % melns.

| | Attiecīgā gadījumā nominālā netiešā siltuma jauda:







  — | ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm, |
| --- | --- | --- |

Image

Attiecīgā gadījumā nominālā netiešā siltuma jauda:

—

ietvars: 2 pt, krāsa: ciāns 100 %, noapaļoti stūri: 3,5 mm,

| — | vērtība “XY,Z”:
  Calibri bold 34 pt, 100 % melns, |
| --- | --- |

—

vērtība “XY,Z”:
  Calibri bold 34 pt, 100 % melns,

| — | teksts “kW”:
  Calibri regular 18 pt, 100 % melns. |
| --- | --- |

—

teksts “kW”:
  Calibri regular 18 pt, 100 % melns.

| | Energia:







  — | teksts:
  Calibri regular 8 pt, 100 % melns. |
| --- | --- | --- |

Image

Energia:

—

teksts:
  Calibri regular 8 pt, 100 % melns.

| | Etiķetes ieviešanas gads un regulas numurs:







  — | teksts:
  Calibri bold 10 pt. |
| --- | --- | --- |

Image

Etiķetes ieviešanas gads un regulas numurs:

—

teksts:
  Calibri bold 10 pt.

| | Piegādātāja nosaukums vai preču zīme |
| --- | --- |

Image

Piegādātāja nosaukums vai preču zīme

| | Piegādātāja modeļa identifikators







  — | Ražotāja nosaukumam vai preču zīmei un modeļa identifikatoram jāietilpst 86 × 12 mm laukumā. |
| --- | --- | --- |

Image

Piegādātāja modeļa identifikators

—

Ražotāja nosaukumam vai preču zīmei un modeļa identifikatoram jāietilpst 86 × 12 mm laukumā.

---

IV PIELIKUMS

Ražojuma datu lapa

| 1. | Informāciju lokālo telpu sildītāja datu lapā sniedz turpmāk norādītajā secībā un iekļauj ražojuma brošūrā vai citos materiālos, ko nodrošina kopā ar ražojumu:






  a) | piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

1.

Informāciju lokālo telpu sildītāja datu lapā sniedz turpmāk norādītajā secībā un iekļauj ražojuma brošūrā vai citos materiālos, ko nodrošina kopā ar ražojumu:

a)

piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | piegādātāja modeļa identifikators; |
| --- | --- |

b)

piegādātāja modeļa identifikators;

| c) | modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta saskaņā ar II pielikuma 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta saskaņā ar II pielikuma 1. punktu;

| d) | tiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata; |
| --- | --- |

d)

tiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata;

| e) | netiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata; |
| --- | --- |

e)

netiešā siltuma jauda kW, noapaļota līdz vienai zīmei aiz komata;

| f) | energoefektivitātes indekss, noapaļots līdz veselam skaitlim un aprēķināts saskaņā ar VIII pielikumu; |
| --- | --- |

f)

energoefektivitātes indekss, noapaļots līdz veselam skaitlim un aprēķināts saskaņā ar VIII pielikumu;

| g) | lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas un – attiecīgā gadījumā – pie minimālās siltuma jaudas, noapaļots līdz vienai zīmei aiz komata un aprēķināts saskaņā ar VIII pielikumu; |
| --- | --- |

g)

lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas un – attiecīgā gadījumā – pie minimālās siltuma jaudas, noapaļots līdz vienai zīmei aiz komata un aprēķināts saskaņā ar VIII pielikumu;

| h) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

h)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| 2. | Viena datu lapa var aptvert vairākus viena piegādātāja lokālo telpu sildītāju modeļus. |
| --- | --- |

2.

Viena datu lapa var aptvert vairākus viena piegādātāja lokālo telpu sildītāju modeļus.

| 3. | Datu lapā ietverto informāciju var sniegt, izmantojot krāsainu vai melnbaltu etiķetes kopiju. Šādā gadījumā norāda arī to 1. punktā minēto informāciju, kas uz etiķetes nav norādīta. |
| --- | --- |

3.

Datu lapā ietverto informāciju var sniegt, izmantojot krāsainu vai melnbaltu etiķetes kopiju. Šādā gadījumā norāda arī to 1. punktā minēto informāciju, kas uz etiķetes nav norādīta.

---

V PIELIKUMS

Tehniskā dokumentācija

Lokālo telpu sildītāju tehniskajā dokumentācijā, kas minēta 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā, iekļauj šādu informāciju:

| a) | piegādātāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukums un adrese;

| b) | modeļa identifikators |
| --- | --- |

b)

modeļa identifikators

| c) | attiecīgā gadījumā atsauces uz piemērotajiem harmonizētajiem standartiem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā atsauces uz piemērotajiem harmonizētajiem standartiem;

| d) | ja rekomendētais kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, kā norādīts 2. tabulā – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts vai specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs; |
| --- | --- |

d)

ja rekomendētais kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, kā norādīts 2. tabulā – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts vai specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs;

| e) | attiecīgā gadījumā citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas;

| f) | tās personas identitāte un paraksts, kura ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā; |
| --- | --- |

f)

tās personas identitāte un paraksts, kura ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā;

| g) | informācija, kas iekļauta 2. tabulā (cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem) un 3. tabulā (gāzveida/šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem), par parametriem, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar VIII pielikumu; |
| --- | --- |

g)

informācija, kas iekļauta 2. tabulā (cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem) un 3. tabulā (gāzveida/šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem), par parametriem, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar VIII pielikumu;

| h) | piegādātāju vai pēc to pasūtījuma veikto testu ziņojumi, tostarp tās struktūras nosaukums un adrese, kas testus veikusi; |
| --- | --- |

h)

piegādātāju vai pēc to pasūtījuma veikto testu ziņojumi, tostarp tās struktūras nosaukums un adrese, kas testus veikusi;

| i) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

i)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| j) | attiecīgā gadījumā – ekvivalento modeļu saraksts. |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā – ekvivalento modeļu saraksts.

Šo informāciju var apvienot ar tehnisko dokumentāciju, kas sniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (1) noteiktajiem pasākumiem.

2. tabula

Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju tehniskie parametri

| Modeļa identifikators(-i): |
| --- |
| Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē] |
| Tiešā siltuma jauda: ...(kW) |
| Netiešā siltuma jauda: ...(kW) |
| Kurināmais | Rekomendētais kurināmais (tikai viens): | Cits piemērots kurināmais(-ie): |
| Malka ar mitruma saturu ≤ 25 % | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Presēta koksne ar mitruma saturu < 12 % | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Cita koksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Nekoksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Antracīts un pusantracīts | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Akmeņogļu kokss | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Puskokss | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Bitumenogles | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Lignīta briketes | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Kūdras briketes | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Cits fosilais kurināmais | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Biomasas un fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Parametri, kad katlu darbina ar rekomendēto kurināmo |
| Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
  s [%]: |
| Energoefektivitātes indekss (EEI): |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība |
| Siltuma jauda | | Lietderības koeficients (ražotāja norādītā NCV) |
| Nominālā siltuma jauda | Pnom | x,x | kW | | Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas | ηth,nom | x,x | % |
| Minimālā siltuma jauda (indikatīvi) | Pmin | [x,x/nepiemēro.] | kW | | Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi) | ηth,min | [x,x/nepiemēro.] | % |
| | | | | | |
| Papildu elektroenerģijas patēriņš | | Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips


  (izvēlēties vienu) |
| Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW | | vienpakāpes siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] | |
| Pie minimālās siltuma jaudas | elmin | x,xxx | kW | | manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] | |
| Gaidstāves režīmā | elSB | x,xxx | kW | | ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] | |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] | |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | [jā/nē] | |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | [jā/nē] | |
| | | Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus) |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | [jā/nē] | |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | [jā/nē] | |
| | | ar tālvadības funkciju | [jā/nē] | |
| Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda | | | | |
| Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā) | Ppilot | [x,xxx/nepiemēro] | kW | | |
| Kontaktinformācija | Piegādātāja nosaukums un adrese |

Modeļa identifikators(-i):

Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē]

Tiešā siltuma jauda: ...(kW)

Netiešā siltuma jauda: ...(kW)

Kurināmais

Rekomendētais kurināmais (tikai viens):

Cits piemērots kurināmais(-ie):

Malka ar mitruma saturu ≤ 25 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Presēta koksne ar mitruma saturu < 12 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Cita koksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Nekoksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Antracīts un pusantracīts

[jā/nē]

[jā/nē]

Akmeņogļu kokss

[jā/nē]

[jā/nē]

Puskokss

[jā/nē]

[jā/nē]

Bitumenogles

[jā/nē]

[jā/nē]

Lignīta briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Kūdras briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits fosilais kurināmais

[jā/nē]

[jā/nē]

Biomasas un fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums

[jā/nē]

[jā/nē]

Parametri, kad katlu darbina ar rekomendēto kurināmo

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
  s [%]:

Energoefektivitātes indekss (EEI):

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Siltuma jauda

Lietderības koeficients (ražotāja norādītā NCV)

Nominālā siltuma jauda

Pnom

x,x

kW

Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas

ηth,nom

x,x

%

Minimālā siltuma jauda (indikatīvi)

Pmin

[x,x/nepiemēro.]

kW

Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi)

ηth,min

[x,x/nepiemēro.]

%

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips

(izvēlēties vienu)

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

vienpakāpes siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Pie minimālās siltuma jaudas

elmin

x,xxx

kW

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Gaidstāves režīmā

elSB

x,xxx

kW

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

[jā/nē]

Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus)

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

[jā/nē]

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

[jā/nē]

ar tālvadības funkciju

[jā/nē]

Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda

Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā)

Ppilot

[x,xxx/nepiemēro]

kW

Kontaktinformācija

Piegādātāja nosaukums un adrese

3. tabula

Gāzveida/šķidrā kurināmā lokālo telpu sildītāju tehniskie parametri

| Modeļa identifikators(-i): |
| --- |
| Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē] |
| Tiešā siltuma jauda: ...(kW) |
| Netiešā siltuma jauda: ...(kW) |
| Kurināmais | | | |
| Izvēlēties kurināmā veidu | [gāzveida/šķidrais] | [norādīt] |
| | | | |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība |
| Siltuma jauda | | Lietderības koeficients (NCV) |
| Nominālā siltuma jauda | Pnom | x,x | kW | | Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas | ηth,nom | x,x | % |
| Minimālā siltuma jauda (indikatīvi) | Pmin | [x,x/nepiemēro.] | kW | | Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi) | ηth,min | [x,x/nepiemēro.] | % |
| | | | | | |
| Papildu elektroenerģijas patēriņš | | Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips


  (izvēlēties vienu) |
| Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW | | vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] | |
| Pie minimālās siltuma jaudas | elmin | x,xxx | kW | | manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] | |
| Gaidstāves režīmā | elSB | x,xxx | kW | | ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] | |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] | |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | [jā/nē] | |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | [jā/nē] | |
| | | Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus) |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | [jā/nē] | |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | [jā/nē] | |
| Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda | | ar tālvadības funkciju | [jā/nē] | |
| Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā) | Ppilot | [x,xxx/nepiemēro.] | kW | | |
| Kontaktinformācija | Piegādātāja nosaukums un adrese |

Modeļa identifikators(-i):

Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē]

Tiešā siltuma jauda: ...(kW)

Netiešā siltuma jauda: ...(kW)

Kurināmais

Izvēlēties kurināmā veidu

[gāzveida/šķidrais]

[norādīt]

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Siltuma jauda

Lietderības koeficients (NCV)

Nominālā siltuma jauda

Pnom

x,x

kW

Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas

ηth,nom

x,x

%

Minimālā siltuma jauda (indikatīvi)

Pmin

[x,x/nepiemēro.]

kW

Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi)

ηth,min

[x,x/nepiemēro.]

%

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips

(izvēlēties vienu)

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Pie minimālās siltuma jaudas

elmin

x,xxx

kW

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Gaidstāves režīmā

elSB

x,xxx

kW

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

[jā/nē]

Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus)

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

[jā/nē]

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

[jā/nē]

Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda

ar tālvadības funkciju

[jā/nē]

Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā)

Ppilot

[x,xxx/nepiemēro.]

kW

Kontaktinformācija

Piegādātāja nosaukums un adrese

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

---

VI PIELIKUMS

Informācija, kas sniedzama gadījumos, kad galalietotājiem nav paredzēts apskatīt izstādīto ražojumu, izņemot internetā

| 1. | Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju sniedz šādā secībā:






  a) | modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta saskaņā ar II pielikuma 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju sniedz šādā secībā:

a)

modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta saskaņā ar II pielikuma 1. punktu;

| b) | tiešā siltuma jauda kW, noapaļojot līdz vienai zīmei aiz komata; |
| --- | --- |

b)

tiešā siltuma jauda kW, noapaļojot līdz vienai zīmei aiz komata;

| c) | netiešā siltuma jauda kW, noapaļojot līdz vienai zīmei aiz komata; |
| --- | --- |

c)

netiešā siltuma jauda kW, noapaļojot līdz vienai zīmei aiz komata;

| 2. | 1. punktā minēto informāciju drukā vai attēlo, izmantojot salasāmu izmēru un šriftu. |
| --- | --- |

2.

1. punktā minēto informāciju drukā vai attēlo, izmantojot salasāmu izmēru un šriftu.

---

VII PIELIKUMS

Informācija, kas sniedzama gadījumos, kad pārdošana, noma vai izpirkumnoma notiek internetā

| 1. | Šā pielikuma 2.–5. punktā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “vizualizācijas mehānisms” ir jebkāds ekrāns, tostarp skārienekrāns, vai cita vizuālā tehnoloģija, ko izmanto, lai lietotājiem parādītu interneta saturu; |
| --- | --- | --- |

1.

Šā pielikuma 2.–5. punktā piemēro šādas definīcijas:

a)

“vizualizācijas mehānisms” ir jebkāds ekrāns, tostarp skārienekrāns, vai cita vizuālā tehnoloģija, ko izmanto, lai lietotājiem parādītu interneta saturu;

| b) | “ligzdotā vizualizācija” ir vizuāla saskarne, kur attēlam vai datu kopai piekļūst ar peles klikšķi, peles uzvirzīšanu vai – ja tas ir skārienekrāns – skārienizpleti uz cita attēla vai datu kopas; |
| --- | --- |

b)

“ligzdotā vizualizācija” ir vizuāla saskarne, kur attēlam vai datu kopai piekļūst ar peles klikšķi, peles uzvirzīšanu vai – ja tas ir skārienekrāns – skārienizpleti uz cita attēla vai datu kopas;

| c) | “skārienekrāns” ir ekrāns, kas reaģē uz pieskārienu, piemēram, planšetdators, ievadvirsmas dators vai viedtālrunis; |
| --- | --- |

c)

“skārienekrāns” ir ekrāns, kas reaģē uz pieskārienu, piemēram, planšetdators, ievadvirsmas dators vai viedtālrunis;

| d) | “alternatīvs teksts” ir teksts, ko sniedz kā alternatīvu attēlam, lai informāciju varētu parādīt negrafiskā formā gadījumos, kad vizualizācijas ierīce nevar atveidot attēlu vai kad tas nepieciešams, lai nodrošinātu pieejamību, piemēram, varētu izmantot runas sintezatora lietotnes. |
| --- | --- |

d)

“alternatīvs teksts” ir teksts, ko sniedz kā alternatīvu attēlam, lai informāciju varētu parādīt negrafiskā formā gadījumos, kad vizualizācijas ierīce nevar atveidot attēlu vai kad tas nepieciešams, lai nodrošinātu pieejamību, piemēram, varētu izmantot runas sintezatora lietotnes.

| 2. | Attiecīgā etiķete, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma cenas tuvumā. Etiķetes izmērs ir tāds, lai tā būtu skaidri saredzama, salasāma un proporcionāla III pielikuma 2. punktā noteiktajam etiķetes izmēram. Etiķeti var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju – tādā gadījumā attēlam, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir jāatbilst šā pielikuma 3. punktā noteiktajai specifikācijai. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķete parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz attēla vai pirmās attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā etiķete, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma cenas tuvumā. Etiķetes izmērs ir tāds, lai tā būtu skaidri saredzama, salasāma un proporcionāla III pielikuma 2. punktā noteiktajam etiķetes izmēram. Etiķeti var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju – tādā gadījumā attēlam, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir jāatbilst šā pielikuma 3. punktā noteiktajai specifikācijai. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķete parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz attēla vai pirmās attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna.

| 3. | Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, attēls, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir šāds:






  a) | tā ir bulta tādā krāsā kā ražojuma energoefektivitātes klase, kas norādīta uz etiķetes; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, attēls, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir šāds:

a)

tā ir bulta tādā krāsā kā ražojuma energoefektivitātes klase, kas norādīta uz etiķetes;

| b) | uz bultas ir norādīta ražojuma energoefektivitātes klase baltā krāsā un tāda paša lieluma fontā kā cena, un |
| --- | --- |

b)

uz bultas ir norādīta ražojuma energoefektivitātes klase baltā krāsā un tāda paša lieluma fontā kā cena, un

| c) | tas ir vienā no šādiem formātiem: |
| --- | --- |

c)

tas ir vienā no šādiem formātiem:

| 4. | Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķetes vizualizācija notiek šādā secībā:






  a) | šā pielikuma 3. punktā minēto attēlu galalietotājam rāda pirmajā un visās nākamajās reizēs, kad tiek rādīta informācija par ražojuma cenu; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķetes vizualizācija notiek šādā secībā:

a)

šā pielikuma 3. punktā minēto attēlu galalietotājam rāda pirmajā un visās nākamajās reizēs, kad tiek rādīta informācija par ražojuma cenu;

| b) | attēls satur saiti uz etiķeti; |
| --- | --- |

b)

attēls satur saiti uz etiķeti;

| c) | etiķete parādās pēc uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, peles uzvirzīšanas uz attēla vai attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna; |
| --- | --- |

c)

etiķete parādās pēc uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, peles uzvirzīšanas uz attēla vai attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna;

| d) | etiķete tiek parādīta kā uznirstošais logs, jauna cilne, jauna lapa vai ielaiduma logs; |
| --- | --- |

d)

etiķete tiek parādīta kā uznirstošais logs, jauna cilne, jauna lapa vai ielaiduma logs;

| e) | lai etiķeti palielinātu uz skārienekrāna, ievēro ierīces specifikācijas par skārienpalielinājumu; |
| --- | --- |

e)

lai etiķeti palielinātu uz skārienekrāna, ievēro ierīces specifikācijas par skārienpalielinājumu;

| f) | etiķetes vizualizāciju pārtrauc ar aizvēršanas opciju vai citu standarta aizvēršanas mehānismu; |
| --- | --- |

f)

etiķetes vizualizāciju pārtrauc ar aizvēršanas opciju vai citu standarta aizvēršanas mehānismu;

| g) | attēla alternatīvais teksts, kam jāparādās, ja nenotiek etiķetes vizualizācija, ir ražojuma energoefektivitātes klase tāda paša lieluma fontā kā cena. |
| --- | --- |

g)

attēla alternatīvais teksts, kam jāparādās, ja nenotiek etiķetes vizualizācija, ir ražojuma energoefektivitātes klase tāda paša lieluma fontā kā cena.

| 5. | Attiecīgā ražojuma datu lapa, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu vai 3. panta 2. punkta d) apakšpunktu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma cenas tuvumā. Izmērs ir tāds, lai informācija būtu skaidri saredzama un salasāma. Ražojuma datu lapu var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju – tādā gadījumā saitei, ko izmanto, lai piekļūtu datu lapai, ir skaidri un salasāmi jānorāda “Ražojuma datu lapa”. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, ražojuma datu lapa parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz saites ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz saites vai pirmās skārienizplešanas uz skārienekrāna. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgā ražojuma datu lapa, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu vai 3. panta 2. punkta d) apakšpunktu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma cenas tuvumā. Izmērs ir tāds, lai informācija būtu skaidri saredzama un salasāma. Ražojuma datu lapu var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju – tādā gadījumā saitei, ko izmanto, lai piekļūtu datu lapai, ir skaidri un salasāmi jānorāda “Ražojuma datu lapa”. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, ražojuma datu lapa parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz saites ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz saites vai pirmās skārienizplešanas uz skārienekrāna.

---

VIII PIELIKUMS

Mērījumi un aprēķini

| 1. | Atbilstības nodrošināšanai un šajā regulā noteikto prasību atbilstības verifikācijai mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot harmonizētos standartus, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot citas ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kas ir mūsdienīgas un vispāratzītas. Tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti 2. līdz 4. punktā. |
| --- | --- |

1.

Atbilstības nodrošināšanai un šajā regulā noteikto prasību atbilstības verifikācijai mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot harmonizētos standartus, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot citas ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kas ir mūsdienīgas un vispāratzītas. Tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti 2. līdz 4. punktā.

| 2. | Vispārīgi nosacījumi par mērījumiem un aprēķiniem






  a) | Lai noteiktu lokālo telpu sildītāju energoefektivitātes indeksu, tiešo un netiešo siltuma jaudu, tos testē ar rekomendēto kurināmo. |
| --- | --- | --- |

2.

Vispārīgi nosacījumi par mērījumiem un aprēķiniem

a)

Lai noteiktu lokālo telpu sildītāju energoefektivitātes indeksu, tiešo un netiešo siltuma jaudu, tos testē ar rekomendēto kurināmo.

| b) | Tiešās un netiešās siltuma jaudas vērtības un energoefektivitātes indeksu noapaļo līdz vienai zīmei aiz komata. |
| --- | --- |

b)

Tiešās un netiešās siltuma jaudas vērtības un energoefektivitātes indeksu noapaļo līdz vienai zīmei aiz komata.

| 3. | Vispārīgi nosacījumi par lokālo telpu sildītāju energoefektivitātes indeksu un patēriņu






  a) | Attiecīgā gadījumā mēra lietderības koeficienta vērtības ηth,nom
  , ηth,min
  un tiešās un netiešās siltuma jaudas vērtības pie Pnom
  , Pmin
  . |
| --- | --- | --- |

3.

Vispārīgi nosacījumi par lokālo telpu sildītāju energoefektivitātes indeksu un patēriņu

a)

Attiecīgā gadījumā mēra lietderības koeficienta vērtības ηth,nom
  , ηth,min
  un tiešās un netiešās siltuma jaudas vērtības pie Pnom
  , Pmin
  .

| b) | Energoefektivitātes indeksu (EEI) aprēķina kā telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηS,on
  ), piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā temperatūras regulēšanu, papildu elektroenerģijas patēriņu un pastāvīgās dežūrliesmas energopatēriņu; lokālajiem telpu sildītājiem, kuros kā rekomendēto kurināmo izmanto biomasu, piemēro arī koeficientu, lai ņemtu vērā, ka rekomendētais kurināmais ir atjaunojams energoresurss. Energoefektivitātes indeksu izsaka kā skaitli, kas ir tāds pats kā indeksa rādītājs procentos. |
| --- | --- |

b)

Energoefektivitātes indeksu (EEI) aprēķina kā telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηS,on
  ), piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā temperatūras regulēšanu, papildu elektroenerģijas patēriņu un pastāvīgās dežūrliesmas energopatēriņu; lokālajiem telpu sildītājiem, kuros kā rekomendēto kurināmo izmanto biomasu, piemēro arī koeficientu, lai ņemtu vērā, ka rekomendētais kurināmais ir atjaunojams energoresurss. Energoefektivitātes indeksu izsaka kā skaitli, kas ir tāds pats kā indeksa rādītājs procentos.

| 4. | Īpaši nosacījumi par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti






  a) | Visiem lokālajiem telpu sildītājiem energoefektivitātes indekss (EEI) ir definēts kā:

  kur:






  — | ηS,on
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka % un aprēķina, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Īpaši nosacījumi par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti

a)

Visiem lokālajiem telpu sildītājiem energoefektivitātes indekss (EEI) ir definēts kā:

kur:

—

ηS,on
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka % un aprēķina, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā,

| — | BLF ir biomasas marķējuma koeficients, kas biomasas lokālajiem telpu sildītājiem ir 1,45, bet fosilā kurināmā telpu sildītājiem – 1, |
| --- | --- |

—

BLF ir biomasas marķējuma koeficients, kas biomasas lokālajiem telpu sildītājiem ir 1,45, bet fosilā kurināmā telpu sildītājiem – 1,

| — | F(2) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas un nav summējamas, |
| --- | --- |

—

F(2) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas un nav summējamas,

| — | F(3) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas, |
| --- | --- |

—

F(3) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas,

| — | F(4) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums energoefektivitātes indeksā, |
| --- | --- |

—

F(4) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums energoefektivitātes indeksā,

| — | F(5) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņa negatīvais devums energoefektivitātes indeksā. |
| --- | --- |

—

F(5) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņa negatīvais devums energoefektivitātes indeksā.

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā aprēķina šādi.
  ηS,on= ηth,nom

  kur:






  — | ηth,nom
  ir lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz NCV. |
| --- | --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā aprēķina šādi.

kur:

—

ηth,nom
  ir lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz NCV.

| c) | Korekcijas koeficients F(2) ir pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas; koeficientu aprēķina šādi.
  Visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(2) ir vienāds ar vienu no koeficientiem 4. tabulā atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri. Var izvēlēties tikai vienu vērtību.

  4. tabula


  Korekcijas koeficients F(2)







  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu): | F(2) |
| --- | --- | --- |
| Ar kurināmo darbināmi lokālie telpu sildītāji |
| vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | 0,0 % |
| manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas | 1,0 % |
| ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | 2,0 % |
| ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | 4,0 % |
| ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | 6,0 % |
| ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | 7,0 % |

c)

Korekcijas koeficients F(2) ir pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas; koeficientu aprēķina šādi.

Visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(2) ir vienāds ar vienu no koeficientiem 4. tabulā atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri. Var izvēlēties tikai vienu vērtību.

4. tabula

Korekcijas koeficients F(2)

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu):

F(2)

Ar kurināmo darbināmi lokālie telpu sildītāji

vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

0,0 %

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda, bez telpas temperatūras regulēšanas

1,0 %

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

2,0 %

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

4,0 %

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

6,0 %

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

7,0 %

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar emisijām, kuras pārsniedz Komisijas Regulas (ES) 2015/1185 (1) II pielikuma 2. punktu, F(2) ir vienāds ar nulli, ja temperatūra ir noregulēta uz minimālo siltuma jaudu. Siltuma jauda šajā iestatījumā nedīkst pārsniegt 50 % no nominālās siltuma jaudas. No 2022. gada 1. janvāra, ja F(2) nav vienāds ar nulli, tehniskajā dokumentācijā iekļauj attiecīgu informāciju par emisijām pie minimālās siltuma jaudas.

| d) | Korekcijas koeficients F(3) ir pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas; koeficientu aprēķina šādi.
  Visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(3) ir 5. tabulā norādīto vērtību summa atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri.

  5. tabula


  Korekcijas koeficients F(3)







  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (var būt vairākas): | F(3) |
| --- | --- | --- |
| Ar kurināmo darbināmi lokālie telpu sildītāji |
| telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | 1,0 % |
| telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | 1,0 % |
| ar tālvadības funkciju | 1,0 % |

d)

Korekcijas koeficients F(3) ir pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas; koeficientu aprēķina šādi.

Visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(3) ir 5. tabulā norādīto vērtību summa atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri.

5. tabula

Korekcijas koeficients F(3)

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (var būt vairākas):

F(3)

Ar kurināmo darbināmi lokālie telpu sildītāji

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

1,0 %

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

1,0 %

ar tālvadības funkciju

1,0 %

No 2022. gada 1. janvāra cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem ar emisijām, kuras pārsniedz Regulas (ES) 2015/1185 II pielikuma 2. punktu, F(3) ir vienāds ar nulli, ja temperatūra ir noregulēta uz minimālo siltuma jaudu. Siltuma jauda šajā iestatījumā nedīkst pārsniegt 50 % no nominālās siltuma jaudas. No 2022. gada 1. janvāra, ja F(3) nav vienāds ar nulli, tehniskajā dokumentācijā iekļauj attiecīgu informāciju par emisijām pie minimālās siltuma jaudas.

| e) | Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:
  Šajā korekcijas koeficientā ir ņemts vērā papildu elektroenerģijas patēriņš ieslēgtā režīmā un gaidstāves režīmā.
  Visiem lokālajiem telpu sildītājiem papildu elektroenerģijas patēriņa korekciju aprēķina šādi:

  kur:






  — | elmax
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- | --- |

e)

Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:

Šajā korekcijas koeficientā ir ņemts vērā papildu elektroenerģijas patēriņš ieslēgtā režīmā un gaidstāves režīmā.

Visiem lokālajiem telpu sildītājiem papildu elektroenerģijas patēriņa korekciju aprēķina šādi:

kur:

—

elmax
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas,

| — | elmin
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie minimālās siltuma jaudas; Gadījumā, ja ražojumam nav zināma minimālā siltuma jauda, izmanto elektriskās jaudas patēriņu pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

elmin
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie minimālās siltuma jaudas; Gadījumā, ja ražojumam nav zināma minimālā siltuma jauda, izmanto elektriskās jaudas patēriņu pie nominālās siltuma jaudas,

| — | elsb
  ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā,; |
| --- | --- |

—

elsb
  ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā,;

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda, |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda,

| f) | Korekcijas koeficientu F(5), kas saistīts ar dežūrliesmas enerģijas patēriņu, aprēķina šādi:
  Šis korekcijas koeficients ņem vērā dežūrliesmai nepieciešamo jaudu.
  Visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficientu aprēķina šādi:

  kur:






  — | Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš, |
| --- | --- | --- |

f)

Korekcijas koeficientu F(5), kas saistīts ar dežūrliesmas enerģijas patēriņu, aprēķina šādi:

Šis korekcijas koeficients ņem vērā dežūrliesmai nepieciešamo jaudu.

Visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficientu aprēķina šādi:

kur:

—

Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda. |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda.

---

(1)  Komisijas 2015. gada 24. aprīļa Regula (ES) 2015/1185, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lappusi).

---

IX PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Lai novērtētu atbilstību 3. un 4. pantā noteiktajām prasībām, dalībvalstu iestādes izmanto turpmāk noteikto verificēšanas procedūru.

| 1. | Dalībvalstu iestādes testē vienu katra modeļa ierīci. Ierīci testē ar kurināmo, kura parametri ir tādā pašā diapazonā kā kurināmajam, ko piegādātājs izmantojis mērījumu izdarīšanai saskaņā ar VIII pielikumu.
  Uzskata, ka modelis atbilst piemērojamajām prasībām, ja:






  a) | uz etiķetes un ražojuma datu lapā norādītās vērtības un klases atbilst tehniskajā dokumentācijā norādītajām vērtībām; un |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstu iestādes testē vienu katra modeļa ierīci. Ierīci testē ar kurināmo, kura parametri ir tādā pašā diapazonā kā kurināmajam, ko piegādātājs izmantojis mērījumu izdarīšanai saskaņā ar VIII pielikumu.

Uzskata, ka modelis atbilst piemērojamajām prasībām, ja:

a)

uz etiķetes un ražojuma datu lapā norādītās vērtības un klases atbilst tehniskajā dokumentācijā norādītajām vērtībām; un

| b) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem energoefektivitātes indekss (EEI) ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem energoefektivitātes indekss (EEI) ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība;

| c) | šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

c)

šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība;

| d) | gāzveida kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība. |
| --- | --- |

d)

gāzveida kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība.

| 2. | Ja 2. punkta a) apakšpunktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgiem. Ja netiek sasniegts kāds no 2. punkta b) līdz d) apakšpunktā norādītajiem rezultātiem, dalībvalsts iestādes nejaušas izlases veidā pārbauda vēl trīs tā paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas piegādātāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti ražojumi.
  Modeli uzskata par atbilstīgu piemērojamām prasībām, ja:






  a) | uz trīs papildu iekārtu etiķetes un ražojuma datu lapā deklarētās vērtības un klases atbilst tehniskajā dokumentācijā norādītajām vērtībām; |
| --- | --- | --- |

2.

Ja 2. punkta a) apakšpunktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgiem. Ja netiek sasniegts kāds no 2. punkta b) līdz d) apakšpunktā norādītajiem rezultātiem, dalībvalsts iestādes nejaušas izlases veidā pārbauda vēl trīs tā paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas piegādātāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti ražojumi.

Modeli uzskata par atbilstīgu piemērojamām prasībām, ja:

a)

uz trīs papildu iekārtu etiķetes un ražojuma datu lapā deklarētās vērtības un klases atbilst tehniskajā dokumentācijā norādītajām vērtībām;

| b) | cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – trīs papildu iekārtu vidējais EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – trīs papildu iekārtu vidējais EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība;

| c) | šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – trīs papildu iekārtu vidējais EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

c)

šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – trīs papildu iekārtu vidējais EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība;

| d) | gāzveida kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – trīs papildu iekārtu vidējais EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība. |
| --- | --- |

d)

gāzveida kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – trīs papildu iekārtu vidējais EEI ir ne vairāk kā par 8 % zemāks nekā deklarētā vērtība.

Ja 2. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošu.

Dalībvalsts iestādes nosūta testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas.

Dalībvalstu iestādes izmanto VIII pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.

Šajā pielikumā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalstu izmērīto parametru verifikāciju, un piegādātājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā. Uz etiķetes un ražojuma datu lapā norādītās vērtības nedrīkst būt piegādātājam izdevīgākas kā tehniskajā dokumentācijā norādītās vērtības.

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/43

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/1187

(2015. gada 27. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu energomarķējumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2010/30/ES noteikts, ka Komisijai jāpieņem deleģētie akti attiecībā uz tādu ar energopatēriņu saistītu ražojumu marķēšanu, kuriem piemīt būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un starp kuriem pie līdzvērtīgas funkcionalitātes pastāv būtiskas atšķirības attiecīgajos energoefektivitātes rādītājos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2010/30/ES noteikts, ka Komisijai jāpieņem deleģētie akti attiecībā uz tādu ar energopatēriņu saistītu ražojumu marķēšanu, kuriem piemīt būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un starp kuriem pie līdzvērtīgas funkcionalitātes pastāv būtiskas atšķirības attiecīgajos energoefektivitātes rādītājos.

| (2) | Ekvivalentas funkcionalitātes telpu sildītāju, tostarp cietā kurināmā katlu, energoefektivitāte var būtiski atšķirties. Enerģija, ko patērē cietā kurināmā katli, kas nodrošina iekštelpu apsildi, veido ievērojamu daļu no kopējā enerģijas pieprasījuma Savienībā. Potenciāls cietā kurināmā katlu energopatēriņa samazināšanai ir ievērojams, tostarp komplektējot tos ar piemērotiem temperatūras regulatoriem un saules enerģijas iekārtām. Tāpēc arī cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektiem būtu jāpiemēro prasības par energomarķējumu. |
| --- | --- |

(2)

Ekvivalentas funkcionalitātes telpu sildītāju, tostarp cietā kurināmā katlu, energoefektivitāte var būtiski atšķirties. Enerģija, ko patērē cietā kurināmā katli, kas nodrošina iekštelpu apsildi, veido ievērojamu daļu no kopējā enerģijas pieprasījuma Savienībā. Potenciāls cietā kurināmā katlu energopatēriņa samazināšanai ir ievērojams, tostarp komplektējot tos ar piemērotiem temperatūras regulatoriem un saules enerģijas iekārtām. Tāpēc arī cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektiem būtu jāpiemēro prasības par energomarķējumu.

| (3) | Šī regula neattiecas uz katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā un saimniecības ūdens uzsildīšanai, katliem gāzveida siltumnesēja uzsildīšanai, koģenerācijas katliem ar elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku un nekoksnes biomasas katliem, jo tiem ir specifiski tehniskie parametri. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula neattiecas uz katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā un saimniecības ūdens uzsildīšanai, katliem gāzveida siltumnesēja uzsildīšanai, koģenerācijas katliem ar elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku un nekoksnes biomasas katliem, jo tiem ir specifiski tehniskie parametri.

| (4) | Būtu jānosaka harmonizēti noteikumi par cietā kurināmā katlu energoefektivitātes norādīšanu, izmantojot marķēšanu un standarta informāciju par ražojumu, lai stimulētu ražotājus uzlabot cietā kurināmā katlu energoefektivitāti, mudinātu galalietotājus iegādāties energoefektīvus ražojumus un palīdzētu uzlabot iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jānosaka harmonizēti noteikumi par cietā kurināmā katlu energoefektivitātes norādīšanu, izmantojot marķēšanu un standarta informāciju par ražojumu, lai stimulētu ražotājus uzlabot cietā kurināmā katlu energoefektivitāti, mudinātu galalietotājus iegādāties energoefektīvus ražojumus un palīdzētu uzlabot iekšējā tirgus darbību.

| (5) | Lai patērētājiem par cietā kurināmā katliem sniegtu salīdzināmu informāciju, būtu jāievieš tāda marķējuma skala, kas ir saskanīga ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 811/2013 (2). Ja izmantotu minētās regulas pieeju attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, tas neveicinātu biomasas katlu energoefektivitāti. Attiecībā uz fosilo kurināmo izmantotā pieeja nebūtu saskaņā ar mērķi veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu, kas izvirzīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (3). Tāpēc ir lietderīgi ar šo regulu ieviest specifisku pieeju biomasas katliem, proti, “biomasas marķējuma koeficientu”, kas noteikts tādā līmenī, ka biomasas kondensācijas katli spēj sasniegt A++ klasi. |
| --- | --- |

(5)

Lai patērētājiem par cietā kurināmā katliem sniegtu salīdzināmu informāciju, būtu jāievieš tāda marķējuma skala, kas ir saskanīga ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 811/2013 (2). Ja izmantotu minētās regulas pieeju attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, tas neveicinātu biomasas katlu energoefektivitāti. Attiecībā uz fosilo kurināmo izmantotā pieeja nebūtu saskaņā ar mērķi veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu, kas izvirzīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (3). Tāpēc ir lietderīgi ar šo regulu ieviest specifisku pieeju biomasas katliem, proti, “biomasas marķējuma koeficientu”, kas noteikts tādā līmenī, ka biomasas kondensācijas katli spēj sasniegt A++ klasi.

| (6) | Uz etiķetes norādītā informācija būtu jāiegūst, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp arī metodes, kas noteiktas harmonizētajos standartos, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (4), nolūkā noteikt ekodizaina standartus. |
| --- | --- |

(6)

Uz etiķetes norādītā informācija būtu jāiegūst, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp arī metodes, kas noteiktas harmonizētajos standartos, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (4), nolūkā noteikt ekodizaina standartus.

| (7) | Šajā regulā jānosaka cietā kurināmā katlu etiķešu vienots noformējums un saturs. |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā jānosaka cietā kurināmā katlu etiķešu vienots noformējums un saturs.

| (8) | Turklāt šajā regulā būtu jānosaka prasības attiecībā uz cietā kurināmā katlu informāciju par ražojumu un tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt šajā regulā būtu jānosaka prasības attiecībā uz cietā kurināmā katlu informāciju par ražojumu un tehnisko dokumentāciju.

| (9) | Šajā regulā būtu jānosaka arī prasības par informāciju, kas jāsniedz saistībā ar cietā kurināmā katlu jebkāda veida tālpārdošanu un jebkādās cietā kurināmā katlu reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos. |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā būtu jānosaka arī prasības par informāciju, kas jāsniedz saistībā ar cietā kurināmā katlu jebkāda veida tālpārdošanu un jebkādās cietā kurināmā katlu reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos.

| (10) | Ja etiķešu un informācijas par ražojumu pamatā ir no piegādātājiem saņemtas ražojuma datu lapas, būtu jānodrošina, ka galalietotājam ir viegli pieejama informācija par cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, saules enerģijas iekārtu un temperatūras regulatoru komplektu energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(10)

Ja etiķešu un informācijas par ražojumu pamatā ir no piegādātājiem saņemtas ražojuma datu lapas, būtu jānodrošina, ka galalietotājam ir viegli pieejama informācija par cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, saules enerģijas iekārtu un temperatūras regulatoru komplektu energoefektivitāti.

| (11) | Ir lietderīgi noteikt, ka šīs regulas noteikumus pārskata, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi noteikt, ka šīs regulas noteikumus pārskata, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā noteiktas prasības par to, kā jānorāda energomarķējums un jāsniedz papildu informācija par ražojumu attiecībā uz cietā kurināmā katliem ar nominālo siltuma jaudu ≤ 70 kW un komplektiem, kas sastāv no cietā kurināmā katla ar nominālo siltuma jaudu ≤ 70 kW, papildu sildītājiem, temperatūras regulatoriem un saules enerģijas iekārtām.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā un saimniecības ūdens uzsildīšanai; |
| --- | --- |

a)

katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā un saimniecības ūdens uzsildīšanai;

| b) | katliem gāzveida siltumnesēja (piemēram, tvaika vai gaisa) uzsildīšanai un piegādāšanai; |
| --- | --- |

b)

katliem gāzveida siltumnesēja (piemēram, tvaika vai gaisa) uzsildīšanai un piegādāšanai;

| c) | cietā kurināmā koģenerācijas katliem ar maksimālo elektrisko jaudu ≥ 50 kW; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā koģenerācijas katliem ar maksimālo elektrisko jaudu ≥ 50 kW;

| d) | nekoksnes biomasas katliem. |
| --- | --- |

d)

nekoksnes biomasas katliem.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2010/30/ES 2. pantā noteiktajām šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “cietā kurināmā katls” ir ierīce, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem cietā kurināmā siltumģeneratoriem un nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai, lai vienā vai vairākās noslēgtās telpās tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis, turklāt siltuma zudumi apkārtējā vidē nepārsniedz 6 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

1)

“cietā kurināmā katls” ir ierīce, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem cietā kurināmā siltumģeneratoriem un nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai, lai vienā vai vairākās noslēgtās telpās tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis, turklāt siltuma zudumi apkārtējā vidē nepārsniedz 6 % no nominālās siltuma jaudas;

| 2) | “centrālā ūdens apkures sistēma” ir sistēma, kurā centralizēti ģenerēta siltuma nogādāšanai uz apkures ierīcēm ēkās esošu noslēgtu telpu vai to daļu apsildei kā siltumnesēju izmanto ūdeni, tostarp kvartālu siltumtīkli vai centralizētās siltumapgādes tīkli; |
| --- | --- |

2)

“centrālā ūdens apkures sistēma” ir sistēma, kurā centralizēti ģenerēta siltuma nogādāšanai uz apkures ierīcēm ēkās esošu noslēgtu telpu vai to daļu apsildei kā siltumnesēju izmanto ūdeni, tostarp kvartālu siltumtīkli vai centralizētās siltumapgādes tīkli;

| 3) | “cietā kurināmā siltumģenerators” ir cietā kurināmā katla daļa, kas ģenerē siltumu, sadedzinot cieto kurināmo; |
| --- | --- |

3)

“cietā kurināmā siltumģenerators” ir cietā kurināmā katla daļa, kas ģenerē siltumu, sadedzinot cieto kurināmo;

| 4) | “nominālā siltuma jauda” (Pr) ir kW izteikta cietā kurināmā katla deklarētā siltuma jauda, tam apsildot noslēgtas telpas ar rekomendēto kurināmo; |
| --- | --- |

4)

“nominālā siltuma jauda” (Pr) ir kW izteikta cietā kurināmā katla deklarētā siltuma jauda, tam apsildot noslēgtas telpas ar rekomendēto kurināmo;

| 5) | “cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cieta biomasa un ciets fosilais kurināmais; |
| --- | --- |

5)

“cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cieta biomasa un ciets fosilais kurināmais;

| 6) | “biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas; |
| --- | --- |

6)

“biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas;

| 7) | “koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, koksnes granulas, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas; |
| --- | --- |

7)

“koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, koksnes granulas, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas;

| 8) | “nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīvu izspaidas un riekstu čaumalas; |
| --- | --- |

8)

“nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīvu izspaidas un riekstu čaumalas;

| 9) | “fosilais kurināmais” ir kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, brūnogles, kokss, bitumenogles; šajā regulā par tādu tiek uzskatīta arī kūdra; |
| --- | --- |

9)

“fosilais kurināmais” ir kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, brūnogles, kokss, bitumenogles; šajā regulā par tādu tiek uzskatīta arī kūdra;

| 10) | “biomasas katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto biomasu; |
| --- | --- |

10)

“biomasas katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto biomasu;

| 11) | “nekoksnes biomasas katls” ir biomasas katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto nekoksnes biomasu un kam kā cits piemērots kurināmais nav norādīta koksnes biomasa, fosilais kurināmais vai biomasas un fosilā kurināmā maisījums; |
| --- | --- |

11)

“nekoksnes biomasas katls” ir biomasas katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto nekoksnes biomasu un kam kā cits piemērots kurināmais nav norādīta koksnes biomasa, fosilais kurināmais vai biomasas un fosilā kurināmā maisījums;

| 12) | “rekomendētais kurināmais” ir konkrēts cietais kurināmais, ko saskaņā ar piegādātāja norādījumiem vēlams izmantot katla darbināšanai; |
| --- | --- |

12)

“rekomendētais kurināmais” ir konkrēts cietais kurināmais, ko saskaņā ar piegādātāja norādījumiem vēlams izmantot katla darbināšanai;

| 13) | “cits piemērots kurināmais” ir cietais kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais, bet ko saskaņā ar piegādātāja norādījumiem var izmantot cietā kurināmā katla darbināšanai, tostarp jebkāds kurināmais, kas ir minēts uzstādītājiem vai galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, piegādātāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos reklāmizdevumos un reklāmās; |
| --- | --- |

13)

“cits piemērots kurināmais” ir cietais kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais, bet ko saskaņā ar piegādātāja norādījumiem var izmantot cietā kurināmā katla darbināšanai, tostarp jebkāds kurināmais, kas ir minēts uzstādītājiem vai galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, piegādātāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos reklāmizdevumos un reklāmās;

| 14) | “cietā kurināmā koģenerācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kas vienlaicīgi var ģenerēt siltumu un elektroenerģiju; |
| --- | --- |

14)

“cietā kurināmā koģenerācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kas vienlaicīgi var ģenerēt siltumu un elektroenerģiju;

| 15) | “papildu sildītājs” ir sekundārs katls vai siltumsūknis, uz ko attiecas Deleģētā regula (ES) Nr. 811/2013, vai sekundārs cietā kurināmā katls, kas ģenerē papildu siltumu gadījumos, kad siltuma pieprasījums ir lielāks nekā primārā cietā kurināmā katla nominālā siltuma jauda; |
| --- | --- |

15)

“papildu sildītājs” ir sekundārs katls vai siltumsūknis, uz ko attiecas Deleģētā regula (ES) Nr. 811/2013, vai sekundārs cietā kurināmā katls, kas ģenerē papildu siltumu gadījumos, kad siltuma pieprasījums ir lielāks nekā primārā cietā kurināmā katla nominālā siltuma jauda;

| 16) | “temperatūras regulators” ir aprīkojums, ar kura palīdzību galalietotājs var iestatīt telpu vēlamās temperatūras vērtības un laika režīmu un kas nosūta attiecīgus datus uz sildītāja saskarni, piemēram, centrālo procesoru, tādējādi palīdzot regulēt temperatūru telpā(-ās); |
| --- | --- |

16)

“temperatūras regulators” ir aprīkojums, ar kura palīdzību galalietotājs var iestatīt telpu vēlamās temperatūras vērtības un laika režīmu un kas nosūta attiecīgus datus uz sildītāja saskarni, piemēram, centrālo procesoru, tādējādi palīdzot regulēt temperatūru telpā(-ās);

| 17) | “saules enerģijas iekārta” ir tikai saules enerģiju izmantojoša sistēma, saules kolektors, saules enerģijas karstā ūdens tvertne vai sūknis kolektora kontūrā, no kuriem katru tirgū laiž atsevišķi. |
| --- | --- |

17)

“saules enerģijas iekārta” ir tikai saules enerģiju izmantojoša sistēma, saules kolektors, saules enerģijas karstā ūdens tvertne vai sūknis kolektora kontūrā, no kuriem katru tirgū laiž atsevišķi.

| 18) | “tikai saules enerģiju izmantojoša sistēma” ir ierīce, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem saules kolektoriem un saules enerģijas karstā ūdens tvertnēm, un, iespējams, sūkņiem kolektora kontūrā, un citām daļām un ko laiž tirgū kā vienu iekārtu, un kas nav aprīkota ar siltumģeneratoriem, izņemot, iespējams, ar vienu vai vairākiem iegremdējamiem rezerves sildītājiem; |
| --- | --- |

18)

“tikai saules enerģiju izmantojoša sistēma” ir ierīce, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem saules kolektoriem un saules enerģijas karstā ūdens tvertnēm, un, iespējams, sūkņiem kolektora kontūrā, un citām daļām un ko laiž tirgū kā vienu iekārtu, un kas nav aprīkota ar siltumģeneratoriem, izņemot, iespējams, ar vienu vai vairākiem iegremdējamiem rezerves sildītājiem;

| 19) | “saules kolektors” ir ierīce, kas paredzēta, lai absorbētu globālo saules starojumu un lai tādējādi iegūto siltumenerģiju nodotu tam cauri plūstošam siltumnesējam; |
| --- | --- |

19)

“saules kolektors” ir ierīce, kas paredzēta, lai absorbētu globālo saules starojumu un lai tādējādi iegūto siltumenerģiju nodotu tam cauri plūstošam siltumnesējam;

| 20) | “saules enerģijas karstā ūdens tvertne” ir karstā ūdens tvertne viena vai vairāku saules kolektoru saražotās siltumenerģijas glabāšanai; |
| --- | --- |

20)

“saules enerģijas karstā ūdens tvertne” ir karstā ūdens tvertne viena vai vairāku saules kolektoru saražotās siltumenerģijas glabāšanai;

| 21) | “karstā ūdens tvertne” ir tvertne tāda karstā ūdens, tostarp ar iespējamām piedevām, glabāšanai, ko paredzēts izmantot ūdens uzsildīšanas vai telpu apsildīšanas vajadzībām, kas nav aprīkota ar siltumģeneratoriem, izņemot, iespējams, ar vienu vai vairākiem iegremdējamiem rezerves sildītājiem; |
| --- | --- |

21)

“karstā ūdens tvertne” ir tvertne tāda karstā ūdens, tostarp ar iespējamām piedevām, glabāšanai, ko paredzēts izmantot ūdens uzsildīšanas vai telpu apsildīšanas vajadzībām, kas nav aprīkota ar siltumģeneratoriem, izņemot, iespējams, ar vienu vai vairākiem iegremdējamiem rezerves sildītājiem;

| 22) | “iegremdējams rezerves sildītājs” ir Džoula efekta elektriskās pretestības sildītājs, kas ir karstā ūdens tvertnes sastāvdaļa un ģenerē siltumu tikai tad, kad netiek saņemts siltums no ārēja siltuma avota (tostarp tehniskās apkopes laikā) vai ārējais siltuma avots ir bojāts, vai kas ir saules enerģijas karstā ūdens tvertnes sastāvdaļa un nodrošina siltumu, kad saules enerģijas siltuma avota radītais siltums nav pietiekams, lai nodrošinātu nepieciešamo komforta līmeni; |
| --- | --- |

22)

“iegremdējams rezerves sildītājs” ir Džoula efekta elektriskās pretestības sildītājs, kas ir karstā ūdens tvertnes sastāvdaļa un ģenerē siltumu tikai tad, kad netiek saņemts siltums no ārēja siltuma avota (tostarp tehniskās apkopes laikā) vai ārējais siltuma avots ir bojāts, vai kas ir saules enerģijas karstā ūdens tvertnes sastāvdaļa un nodrošina siltumu, kad saules enerģijas siltuma avota radītais siltums nav pietiekams, lai nodrošinātu nepieciešamo komforta līmeni;

| 23) | “cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekts” ir galalietotājam piedāvāts komplekts, kas sastāv no cietā kurināmā katla apvienojumā ar vienu vai vairākiem papildu sildītājiem, viena vai vairākiem temperatūras regulatoriem vai vienas vai vairākām saules enerģijas iekārtām; |
| --- | --- |

23)

“cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekts” ir galalietotājam piedāvāts komplekts, kas sastāv no cietā kurināmā katla apvienojumā ar vienu vai vairākiem papildu sildītājiem, viena vai vairākiem temperatūras regulatoriem vai vienas vai vairākām saules enerģijas iekārtām;

| 24) | “kombinētais katls” ir cietā kurināmā katls, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam. |
| --- | --- |

24)

“kombinētais katls” ir cietā kurināmā katls, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam.

II līdz X pielikuma vajadzībām papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.

3. pants

Piegādātāju pienākumi un termiņi

1.   No 2017. gada 1. aprīļa piegādātāji, kas laiž tirgū vai ekspluatācijā cietā kurināmā katlus, ieskaitot cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektus, nodrošina, ka:

| a) | katram cietā kurināmā katlam ir drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.1. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā norādīts II pielikumā, un katram cietā kurināmā katlam, ko paredzēts izmantot cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektos, ir vēl otra etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 2. punktā noteiktajam; |
| --- | --- |

a)

katram cietā kurināmā katlam ir drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.1. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā norādīts II pielikumā, un katram cietā kurināmā katlam, ko paredzēts izmantot cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektos, ir vēl otra etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 2. punktā noteiktajam;

| b) | izplatītājiem attiecībā uz katru cietā kurināmā katla modeli tiek darīta pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.1. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

b)

izplatītājiem attiecībā uz katru cietā kurināmā katla modeli tiek darīta pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.1. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā;

| c) | katram cietā kurināmā katlam ir ražojuma datu lapa atbilstīgi IV pielikuma 1. punktam, un katram cietā kurināmā katlam, ko paredzēts izmantot cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektos, ir vēl otra ražojuma datu lapa atbilstīgi IV pielikuma 2. punktam; |
| --- | --- |

c)

katram cietā kurināmā katlam ir ražojuma datu lapa atbilstīgi IV pielikuma 1. punktam, un katram cietā kurināmā katlam, ko paredzēts izmantot cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektos, ir vēl otra ražojuma datu lapa atbilstīgi IV pielikuma 2. punktam;

| d) | izplatītājiem attiecībā uz katru cietā kurināmā katla modeli saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu tiek darīta pieejama elektroniska ražojuma datu lapa; |
| --- | --- |

d)

izplatītājiem attiecībā uz katru cietā kurināmā katla modeli saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu tiek darīta pieejama elektroniska ražojuma datu lapa;

| e) | pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikuma 1. punktā noteiktā tehniskā dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikuma 1. punktā noteiktā tehniskā dokumentācija;

| f) | visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

f)

visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| g) | visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

g)

visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli un kuros ir aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi.

2.   No 2019. gada 26. septembra piegādātāji, kas laiž tirgū vai ekspluatācijā cietā kurināmā katlus, ieskaitot cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektus, nodrošina, ka:

| a) | katram cietā kurināmā katlam ir drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

a)

katram cietā kurināmā katlam ir drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā;

| b) | attiecībā uz katru cietā kurināmā katla modeli tiek darīta pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz katru cietā kurināmā katla modeli tiek darīta pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 1.2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā

3.   No 2017. gada 1. aprīļa piegādātāji, kas laiž tirgū vai ekspluatācijā cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektus, nodrošina, ka:

| a) | katram cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektam ir drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā norādīts II pielikumā; |
| --- | --- |

a)

katram cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektam ir drukāta etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā norādīts II pielikumā;

| b) | izplatītājiem attiecībā uz katru modeli, kas sastāv no cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta, tiek darīta pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

b)

izplatītājiem attiecībā uz katru modeli, kas sastāv no cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta, tiek darīta pieejama elektroniska etiķete, kuras formāts un informācijas saturs atbilst III pielikuma 2. punktā noteiktajam un kura atbilst energoefektivitātes klasēm, kā noteikts II pielikumā;

| c) | katram cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektam tiek nodrošināta ražojuma datu lapa, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

katram cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektam tiek nodrošināta ražojuma datu lapa, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā;

| d) | izplatītājiem attiecībā uz katru modeli, kas sastāv no cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta, saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu tiek darīta pieejama elektroniska ražojuma datu lapa; |
| --- | --- |

d)

izplatītājiem attiecībā uz katru modeli, kas sastāv no cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta, saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu tiek darīta pieejama elektroniska ražojuma datu lapa;

| e) | pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikuma 2. punktam atbilstoša tehniskā dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

pēc pieprasījuma dalībvalstu iestādēm un Komisijai tiek sniegta V pielikuma 2. punktam atbilstoša tehniskā dokumentācija;

| f) | visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

f)

visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| g) | visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un kuros aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

g)

visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un kuros aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi.

4. pants

Izplatītāju pienākumi

1.   Cietā kurināmā katlu izplatītāji nodrošina, ka:

| a) | tirdzniecības vietā katram cietā kurināmā katlam ārpusē uz priekšējās vai augšējās virsmas labi redzamā vietā ir piestiprināta etiķete, ko saskaņā ar 3. panta 1. punktu vai 3. panta 2. punktu nodrošina piegādātāji; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības vietā katram cietā kurināmā katlam ārpusē uz priekšējās vai augšējās virsmas labi redzamā vietā ir piestiprināta etiķete, ko saskaņā ar 3. panta 1. punktu vai 3. panta 2. punktu nodrošina piegādātāji;

| b) | cietā kurināmā katlus, ko piedāvā pārdošanā, nomā vai izpirkumnomā tādā veidā, ka tiešajiem lietotājiem nav iespējas aplūkot izstādītus ražojumus, laiž tirgū ar informāciju, ko piegādātāji sniedz saskaņā ar VI pielikuma 1. punktu, izņemot, ja šādus ražojumus piedāvā internetā, – tādā gadījumā ir spēkā VII pielikuma noteikumi; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā katlus, ko piedāvā pārdošanā, nomā vai izpirkumnomā tādā veidā, ka tiešajiem lietotājiem nav iespējas aplūkot izstādītus ražojumus, laiž tirgū ar informāciju, ko piegādātāji sniedz saskaņā ar VI pielikuma 1. punktu, izņemot, ja šādus ražojumus piedāvā internetā, – tādā gadījumā ir spēkā VII pielikuma noteikumi;

| c) | visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

c)

visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| d) | jebkādos tehniskajos reklāmizdevumos attiecībā uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli, kuros aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, ir ietverta atsauce uz konkrētā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

d)

jebkādos tehniskajos reklāmizdevumos attiecībā uz konkrētu cietā kurināmā katla modeli, kuros aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, ir ietverta atsauce uz konkrētā modeļa energoefektivitātes klasi.

2.   Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu izplatītāji nodrošina, ka:

| a) | jebkurā komplekta piedāvājumā tiek norādīta šā komplekta energoefektivitātes klase, proti, uz komplekta ir etiķete, ko saskaņā ar 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu nodrošina piegādātājs, un ražojuma datu lapa, ko saskaņā ar 3. panta 3. punkta c) apakšpunktu nodrošina piegādātājs un kas ir pienācīgi aizpildīta ar šā komplekta parametriem; |
| --- | --- |

a)

jebkurā komplekta piedāvājumā tiek norādīta šā komplekta energoefektivitātes klase, proti, uz komplekta ir etiķete, ko saskaņā ar 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu nodrošina piegādātājs, un ražojuma datu lapa, ko saskaņā ar 3. panta 3. punkta c) apakšpunktu nodrošina piegādātājs un kas ir pienācīgi aizpildīta ar šā komplekta parametriem;

| b) | cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu, ko piedāvā pārdošanā, nomā vai izpirkumnomā tādā veidā, ka galalietotājam nav iespējams pašam aplūkot izstādīto komplektu, laiž tirgū ar informāciju, ko sniedz saskaņā ar VI pielikuma 2. punktu, izņemot, ja šādus ražojumus piedāvā internetā, – tādā gadījumā ir spēkā VII pielikuma noteikumi; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu, ko piedāvā pārdošanā, nomā vai izpirkumnomā tādā veidā, ka galalietotājam nav iespējams pašam aplūkot izstādīto komplektu, laiž tirgū ar informāciju, ko sniedz saskaņā ar VI pielikuma 2. punktu, izņemot, ja šādus ražojumus piedāvā internetā, – tādā gadījumā ir spēkā VII pielikuma noteikumi;

| c) | visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi; |
| --- | --- |

c)

visās reklāmās, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un satur ar energopatēriņu saistītu informāciju vai informāciju par cenu, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi;

| d) | visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un kuros aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi. |
| --- | --- |

d)

visos tehniskajos reklāmmateriālos, kas attiecas uz konkrētu cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli un kuros aprakstīti tā īpašie tehniskie parametri, iekļauj atsauci uz šā modeļa energoefektivitātes klasi.

5. pants

Mērījumu un aprēķinu metodes

Informāciju, kas sniedzama saskaņā ar 3. un 4. pantu, iegūst, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, kā noteikts VIII pielikumā. Energoefektivitātes indeksu aprēķina saskaņā ar IX pielikumu.

6. pants

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Novērtējot cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu atbilstību, dalībvalstis izmanto X pielikumā noteikto procedūru.

7. pants

Pārskatīšana

Komisija, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, pārskata šo regulu ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī. Pārskatīšanā jo īpaši izvērtē, vai ir lietderīgi uz kombinēto katlu etiķetes norādīt arī ūdens uzsildīšanas efektivitātes klasi.

8. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2017. gada 1. aprīļa. Tomēr 3. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktu, 3. panta 3. punkta f) un (g) apakšpunktu, 4. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktu piemēro no 2017. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 153, 18.6.2010., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 18. februāra Deleģētā regula (ES) Nr. 811/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu (OV L 239, 6.9.2013., 1. lpp.)

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

II līdz X pielikumā piemērojamās definīcijas

Regulas II līdz X pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “modeļa identifikators” ir kods – parasti burtciparu kods –, ar kuru atšķir konkrētu cietā kurināmā katla modeli vai cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi, piegādātāja nosaukumu vai izplatītāja nosaukumu; |
| --- | --- |

1)

“modeļa identifikators” ir kods – parasti burtciparu kods –, ar kuru atšķir konkrētu cietā kurināmā katla modeli vai cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi, piegādātāja nosaukumu vai izplatītāja nosaukumu;

| 2) | “telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs
  ) ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu noteiktai apsildes sezonai, ko nodrošina cietā kurināmā katls, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai; |
| --- | --- |

2)

“telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs
  ) ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu noteiktai apsildes sezonai, ko nodrošina cietā kurināmā katls, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai;

| 3) | “elektriskā efektivitāte” (ηel
  ) ir attiecība starp saražoto elektroenerģiju un kopējo enerģiju, kas pievadīta cietā kurināmā koģenerācijas katlam, kopējo pievadīto enerģiju izsakot ar augstāko siltumspēju un/vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju; |
| --- | --- |

3)

“elektriskā efektivitāte” (ηel
  ) ir attiecība starp saražoto elektroenerģiju un kopējo enerģiju, kas pievadīta cietā kurināmā koģenerācijas katlam, kopējo pievadīto enerģiju izsakot ar augstāko siltumspēju un/vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju;

| 4) | “augstākā siltumspēja” (GCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai ar atbilstošu mitruma saturu pilnībā sadegot skābeklī un sadegšanas produktiem atdziestot līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā radušos ūdens tvaiku kondensācijas siltumu; |
| --- | --- |

4)

“augstākā siltumspēja” (GCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai ar atbilstošu mitruma saturu pilnībā sadegot skābeklī un sadegšanas produktiem atdziestot līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā radušos ūdens tvaiku kondensācijas siltumu;

| 5) | “pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES ražošanas efektivitātes, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5; |
| --- | --- |

5)

“pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES ražošanas efektivitātes, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5;

| 6) | “temperatūras regulatora datu lapa” ir datu lapa, kas par temperatūras regulatoru jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

6)

“temperatūras regulatora datu lapa” ir datu lapa, kas par temperatūras regulatoru jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu;

| 7) | “katla datu lapa” attiecībā uz cietā kurināmā katliem ir ražojuma datu lapa, kas jānodrošina saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, un attiecībā uz katliem, kuri nav cietā kurināmā katli, – ražojuma datu lapa, kas šādiem katliem jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

7)

“katla datu lapa” attiecībā uz cietā kurināmā katliem ir ražojuma datu lapa, kas jānodrošina saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, un attiecībā uz katliem, kuri nav cietā kurināmā katli, – ražojuma datu lapa, kas šādiem katliem jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| 8) | “saules enerģijas iekārtas datu lapa” ir datu lapa, kas par saules enerģijas iekārtām jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

8)

“saules enerģijas iekārtas datu lapa” ir datu lapa, kas par saules enerģijas iekārtām jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu;

| 9) | “siltumsūkņa datu lapa” ir datu lapa, kas par siltumsūkni jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

9)

“siltumsūkņa datu lapa” ir datu lapa, kas par siltumsūkni jānodrošina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| 10) | “kondensācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kurā normālos ekspluatācijas apstākļos un pie noteiktām ekspluatācijas ūdens temperatūrām sadegšanas produktos esošais ūdens tvaiks tiek daļēji kondensēts, lai izmantotu šā ūdens tvaika latento siltumu apsildes vajadzībām; |
| --- | --- |

10)

“kondensācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kurā normālos ekspluatācijas apstākļos un pie noteiktām ekspluatācijas ūdens temperatūrām sadegšanas produktos esošais ūdens tvaiks tiek daļēji kondensēts, lai izmantotu šā ūdens tvaika latento siltumu apsildes vajadzībām;

| 11) | “cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, šķelda ar mitruma saturu ≥ 15 %, presēta koksne granulu vai brikešu veidā vai zāģskaidas ar mitruma saturu ≤ 50 %; |
| --- | --- |

11)

“cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, šķelda ar mitruma saturu ≥ 15 %, presēta koksne granulu vai brikešu veidā vai zāģskaidas ar mitruma saturu ≤ 50 %;

| 12) | “mitruma saturs” ir ūdens masa cietā kurināmā katlos izmantotajā kurināmajā attiecībā pret šāda kurināmā kopējo masu; |
| --- | --- |

12)

“mitruma saturs” ir ūdens masa cietā kurināmā katlos izmantotajā kurināmajā attiecībā pret šāda kurināmā kopējo masu;

| 13) | “cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav bitumenogles, brūnogles (tostarp briketes), kokss, antracīts vai jaukta fosilā kurināmā briketes; |
| --- | --- |

13)

“cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav bitumenogles, brūnogles (tostarp briketes), kokss, antracīts vai jaukta fosilā kurināmā briketes;

| 14) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie maksimālās siltuma jaudas” jeb “elmax
  ” ir kW izteikts cietā kurināmā katla elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas, izņemot rezerves sildītāja un iebūvētā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma elektroenerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

14)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie maksimālās siltuma jaudas” jeb “elmax
  ” ir kW izteikts cietā kurināmā katla elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas, izņemot rezerves sildītāja un iebūvētā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma elektroenerģijas patēriņu;

| 15) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” jeb “elmin
  ” ir kW izteikts cietā kurināmā katla elektriskās jaudas patēriņš pie piemērojamās daļējās slodzes, izņemot rezerves sildītāja un iebūvētā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma elektroenerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

15)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” jeb “elmin
  ” ir kW izteikts cietā kurināmā katla elektriskās jaudas patēriņš pie piemērojamās daļējās slodzes, izņemot rezerves sildītāja un iebūvētā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma elektroenerģijas patēriņu;

| 16) | “rezerves sildītājs” ir Džoula efekta elektriskās pretestības elements, kas ģenerē siltumu tikai tālab, lai nesasaltu cietā kurināmā katlā vai centrālā ūdens apkures sistēmā esošais siltumnesējs, vai tikai tad, kad netiek saņemts siltums no ārēja siltuma avota (tostarp tehniskās apkopes laikā) vai ārējais siltuma avots ir bojāts; |
| --- | --- |

16)

“rezerves sildītājs” ir Džoula efekta elektriskās pretestības elements, kas ģenerē siltumu tikai tālab, lai nesasaltu cietā kurināmā katlā vai centrālā ūdens apkures sistēmā esošais siltumnesējs, vai tikai tad, kad netiek saņemts siltums no ārēja siltuma avota (tostarp tehniskās apkopes laikā) vai ārējais siltuma avots ir bojāts;

| 17) | “piemērojamā daļējā slodze” cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi ir ekspluatācija pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, bet cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas, ir ekspluatācija pie 50 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

17)

“piemērojamā daļējā slodze” cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi ir ekspluatācija pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, bet cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas, ir ekspluatācija pie 50 % no nominālās siltuma jaudas;

| 18) | “jauda gaidstāves režīmā” (PSB
  ) ir kW izteikta cietā kurināmā katla jauda, kad tas atrodas gaidstāves režīmā, izņemot iebūvētā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma elektroenerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

18)

“jauda gaidstāves režīmā” (PSB
  ) ir kW izteikta cietā kurināmā katla jauda, kad tas atrodas gaidstāves režīmā, izņemot iebūvētā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma elektroenerģijas patēriņu;

| 19) | “gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad cietā kurināmā katls ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, vai informācijas vai statusa rādījums; |
| --- | --- |

19)

“gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad cietā kurināmā katls ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, vai informācijas vai statusa rādījums;

| 20) | “telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā” jeb “ηson
  ” ir:






  a) | cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 30 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- | --- |

20)

“telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā” jeb “ηson
  ” ir:

a)

cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 30 % no nominālās siltuma jaudas;

| b) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 50 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 50 % no nominālās siltuma jaudas;

| c) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas;

| d) | cietā kurināmā koģenerācijas katliem – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

d)

cietā kurināmā koģenerācijas katliem – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas;

| 21) | “lietderības koeficients” (η) ir attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo jaudu, kas pievadīta cietā kurināmā katlam, kopējo pievadīto jaudu izsakot GCV izteiksmē vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju; |
| --- | --- |

21)

“lietderības koeficients” (η) ir attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo jaudu, kas pievadīta cietā kurināmā katlam, kopējo pievadīto jaudu izsakot GCV izteiksmē vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju;

| 22) | “lietderīgā siltuma jauda” (P) ir kW izteikta cietā kurināmā katla jauda, kas tiek nodota siltumnesējam; |
| --- | --- |

22)

“lietderīgā siltuma jauda” (P) ir kW izteikta cietā kurināmā katla jauda, kas tiek nodota siltumnesējam;

| 23) | “fosilā kurināmā katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto fosilo kurināmo vai biomasas un fosilā kurināmā maisījumu; |
| --- | --- |

23)

“fosilā kurināmā katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto fosilo kurināmo vai biomasas un fosilā kurināmā maisījumu;

| 24) | “sausās masas augstākā siltumspēja” (GCVmf) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, no kuras izkaltēts saistītais mitrums, pilnībā sadegot skābeklī un sadegšanas produktiem atdziestot līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā radušos ūdens tvaiku kondensācijas siltumu; |
| --- | --- |

24)

“sausās masas augstākā siltumspēja” (GCVmf) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, no kuras izkaltēts saistītais mitrums, pilnībā sadegot skābeklī un sadegšanas produktiem atdziestot līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā radušos ūdens tvaiku kondensācijas siltumu;

| 25) | “ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti V pielikuma 1. punkta 4. tabulā, kā tā paša piegādātāja tirgū laists cits modelis. |
| --- | --- |

25)

“ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti V pielikuma 1. punkta 4. tabulā, kā tā paša piegādātāja tirgū laists cits modelis.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Energoefektivitātes klases

Cietā kurināmā katlu energoefektivitātes klases nosaka atbilstīgi to energoefektivitātes indeksam, kā norādīts 1. tabulā.

Cietā kurināmā katla energoefektivitātes indeksu aprēķina saskaņā ar IX pielikumu.

1. tabula

Cietā kurināmā katlu energoefektivitātes klases

| Energoefektivitātes klase | Energoefektivitātes indekss (EEI) |
| --- | --- |
| A+++ | EEI ≥ 150 |
| A++ | 125 ≤ EEI < 150 |
| A+ | 98 ≤ EEI < 125 |
| A | 90 ≤ EEI < 98 |
| B | 82 ≤ EEI < 90 |
| C | 75 ≤ EEI < 82 |
| D | 36 ≤ EEI < 75 |
| E | 34 ≤ EEI < 36 |
| F | 30 ≤ EEI < 34 |
| G | EEI < 30 |

Energoefektivitātes klase

Energoefektivitātes indekss (EEI)

A+++

EEI ≥ 150

A++

125 ≤ EEI < 150

A+

98 ≤ EEI < 125

A

90 ≤ EEI < 98

B

82 ≤ EEI < 90

C

75 ≤ EEI < 82

D

36 ≤ EEI < 75

E

34 ≤ EEI < 36

F

30 ≤ EEI < 34

G

EEI < 30

---

III PIELIKUMS

Etiķetes

1.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLI

1.1.   Etiķete Nr. 1

| a) | Etiķetē iekļauj šādu informāciju:






  I. | piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

a)

Etiķetē iekļauj šādu informāciju:

I.

piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

| II. | piegādātāja modeļa identifikators; |
| --- | --- |

II.

piegādātāja modeļa identifikators;

| III. | telpu apsildes funkcija; |
| --- | --- |

III.

telpu apsildes funkcija;

| IV. | energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikumu; bultas smaile, kurā norādīta cietā kurināmā katla energoefektivitātes klase, ir tādā pašā augstumā kā bultas smaile, kurā norādīta attiecīgā energoefektivitātes klase; |
| --- | --- |

IV.

energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikumu; bultas smaile, kurā norādīta cietā kurināmā katla energoefektivitātes klase, ir tādā pašā augstumā kā bultas smaile, kurā norādīta attiecīgā energoefektivitātes klase;

| V. | kW izteikta nominālā siltuma jauda, kas noapaļota līdz veselam skaitlim; |
| --- | --- |

V.

kW izteikta nominālā siltuma jauda, kas noapaļota līdz veselam skaitlim;

| VI. | kombinētajiem katliem – arī ūdens uzsildīšanas papildu funkcija; |
| --- | --- |

VI.

kombinētajiem katliem – arī ūdens uzsildīšanas papildu funkcija;

| VII. | cietā kurināmā koģenerācijas katliem – arī elektroenerģijas ražošanas papildu funkcija. |
| --- | --- |

VII.

cietā kurināmā koģenerācijas katliem – arī elektroenerģijas ražošanas papildu funkcija.

| b) | Cietā kurināmā katlu etiķetes noformējuma elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu. Ja modelim saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010 (1) ir piešķirts “ES ekomarķējums”, tad, atkāpjoties no iepriekš minētā, ir atļauts pievienot ES ekomarķējuma kopiju. |
| --- | --- |

b)

Cietā kurināmā katlu etiķetes noformējuma elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu. Ja modelim saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010 (1) ir piešķirts “ES ekomarķējums”, tad, atkāpjoties no iepriekš minētā, ir atļauts pievienot ES ekomarķējuma kopiju.

1.2.   Etiķete Nr. 2

| a) | Etiķetē iekļauj šā pielikuma 1.1. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju. |
| --- | --- |

a)

Etiķetē iekļauj šā pielikuma 1.1. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju.

| b) | Cietā kurināmā katlu etiķetes noformējuma elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu. Ja modelim saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ir piešķirts “ES ekomarķējums”, tad, atkāpjoties no iepriekš minētā, ir atļauts pievienot ES ekomarķējuma kopiju. |
| --- | --- |

b)

Cietā kurināmā katlu etiķetes noformējuma elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu. Ja modelim saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ir piešķirts “ES ekomarķējums”, tad, atkāpjoties no iepriekš minētā, ir atļauts pievienot ES ekomarķējuma kopiju.

2.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLA, PAPILDU SILDĪTĀJU, TEMPERATŪRAS REGULATORU UN SAULES ENERĢIJAS IEKĀRTU KOMPLEKTI

Etiķete cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektiem ar energoefektivitātes klasi no A+++ līdz G

| a) | Etiķetē iekļauj šādu informāciju:






  I. | izplatītāja vai piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

a)

Etiķetē iekļauj šādu informāciju:

I.

izplatītāja vai piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

| II. | izplatītāja vai piegādātāja modeļa(-u) identifikators; |
| --- | --- |

II.

izplatītāja vai piegādātāja modeļa(-u) identifikators;

| III. | telpu apsildes funkcija; |
| --- | --- |

III.

telpu apsildes funkcija;

| IV. | cietā kurināmā katla energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikumu; |
| --- | --- |

IV.

cietā kurināmā katla energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikumu;

| V. | norāde par to, vai cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektā var būt iekļauts saules kolektors, karstā ūdens tvertne, temperatūras regulators vai papildu sildītājs; |
| --- | --- |

V.

norāde par to, vai cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektā var būt iekļauts saules kolektors, karstā ūdens tvertne, temperatūras regulators vai papildu sildītājs;

| VI. | cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu; bultas smaile, kurā norādīta cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta energoefektivitātes klase, ir tādā pašā augstumā kā bultas smaile, kurā norādīta attiecīgā energoefektivitātes klase. |
| --- | --- |

VI.

cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu; bultas smaile, kurā norādīta cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta energoefektivitātes klase, ir tādā pašā augstumā kā bultas smaile, kurā norādīta attiecīgā energoefektivitātes klase.

| b) | Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta etiķetes noformējuma elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu. Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektiem, kuru energoefektivitātes klase ir no A+++ līdz D, A+++ līdz G skalā var nenorādīt E līdz G klasi. |
| --- | --- |

b)

Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta etiķetes noformējuma elementi ir saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu. Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektiem, kuru energoefektivitātes klase ir no A+++ līdz D, A+++ līdz G skalā var nenorādīt E līdz G klasi.

3.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLU ETIĶETES NOFORMĒJUMS IR ŠĀDS:

kur:

| a) | etiķete ir vismaz 105 mm plata un 200 mm augsta. Ja drukātās etiķetes izmēri ir lielāki, tās saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

etiķete ir vismaz 105 mm plata un 200 mm augsta. Ja drukātās etiķetes izmēri ir lielāki, tās saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām;

| b) | fons ir balts; |
| --- | --- |

b)

fons ir balts;

| c) | krāsu kodi atbilst CMYK jeb ciānfuksīndzeltenmelnajam krāsu modelim saskaņā ar šādu paraugu: 00-70-X-00: 0 % ciāns, 70 % fuksīns, 100 % dzeltens, 0 % melns; |
| --- | --- |

c)

krāsu kodi atbilst CMYK jeb ciānfuksīndzeltenmelnajam krāsu modelim saskaņā ar šādu paraugu: 00-70-X-00: 0 % ciāns, 70 % fuksīns, 100 % dzeltens, 0 % melns;

| d) | etiķete atbilst visām šādām prasībām (numerācija attiecas uz iepriekšējo attēlu): | ES etiķetes ietvars: 4 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- | --- |

d)

etiķete atbilst visām šādām prasībām (numerācija attiecas uz iepriekšējo attēlu):

Image

ES etiķetes ietvars: 4 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | ES logotips: krāsas – X-80-00-00 un 00-00-X-00. |
| --- | --- |

Image

ES logotips: krāsas – X-80-00-00 un 00-00-X-00.

| | Energomarķējuma logotips: krāsa – X-00-00-00. Piktogramma kā attēlā: ES logotips + energomarķējums: platums – 86 mm, augstums – 17 mm. |
| --- | --- |

Image

Energomarķējuma logotips: krāsa – X-00-00-00. Piktogramma kā attēlā: ES logotips + energomarķējums: platums – 86 mm, augstums – 17 mm.

| | Robežlīnija zem logotipiem: 1 pt, krāsa – ciāns 100 %, garums – 86 mm. |
| --- | --- |

Image

Robežlīnija zem logotipiem: 1 pt, krāsa – ciāns 100 %, garums – 86 mm.

| | Telpu apsildes funkcija







  — | Piktogramma kā attēlā. |
| --- | --- | --- |

Image

Telpu apsildes funkcija

—

Piktogramma kā attēlā.

| | Attiecīgi A++–G un A+++–D skala







  — | Bulta: augstums – 5 mm, atstarpe – 1,3 mm, krāsas:






  — | augstākā klase: X-00-X-00, |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Attiecīgi A++–G un A+++–D skala

—

Bulta: augstums – 5 mm, atstarpe – 1,3 mm, krāsas:

—

augstākā klase: X-00-X-00,

| — | otrā klase: 70-00-X-00, |
| --- | --- |

—

otrā klase: 70-00-X-00,

| — | trešā klase: 30-00-X-00, |
| --- | --- |

—

trešā klase: 30-00-X-00,

| — | ceturtā klase: 00-00-X-00, |
| --- | --- |

—

ceturtā klase: 00-00-X-00,

| — | piektā klase: 00-30-X-00, |
| --- | --- |

—

piektā klase: 00-30-X-00,

| — | sestā klase: 00-70-X-00, |
| --- | --- |

—

sestā klase: 00-70-X-00,

| — | septītā klase: 00-X-X-00, |
| --- | --- |

—

septītā klase: 00-X-X-00,

| — | astotā klase: 00-X-X-00, |
| --- | --- |

—

astotā klase: 00-X-X-00,

| — | zemākā klase: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

zemākā klase: 00-X-X-00.

| — | Teksts:
  Calibri bold 14 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

Teksts:
  Calibri bold 14 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| — | Bulta: augstums – 7 mm, atstarpe – 1 mm, krāsas:






  — | augstākā klase: X-00-X-00, |
| --- | --- | --- |

—

Bulta: augstums – 7 mm, atstarpe – 1 mm, krāsas:

—

augstākā klase: X-00-X-00,

| — | otrā klase: 70-00-X-00, |
| --- | --- |

—

otrā klase: 70-00-X-00,

| — | trešā klase: 30-00-X-00, |
| --- | --- |

—

trešā klase: 30-00-X-00,

| — | ceturtā klase: 00-00-X-00, |
| --- | --- |

—

ceturtā klase: 00-00-X-00,

| — | piektā klase: 00-30-X-00, |
| --- | --- |

—

piektā klase: 00-30-X-00,

| — | sestā klase: 00-70-X-00, |
| --- | --- |

—

sestā klase: 00-70-X-00,

| — | zemākā klase: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

zemākā klase: 00-X-X-00.

| — | Teksts:
  Calibri bold 16 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

Teksts:
  Calibri bold 16 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| | Energoefektivitātes klase







  — | Bulta: platums – 22 mm, augstums – 12 mm, 100 % melna. |
| --- | --- | --- |

Image

Energoefektivitātes klase

—

Bulta: platums – 22 mm, augstums – 12 mm, 100 % melna.

| — | Teksts:
  Calibri bold 24 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

Teksts:
  Calibri bold 24 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| | Nominālā siltuma jauda







  — | Ietvars: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- | --- |

Image

Nominālā siltuma jauda

—

Ietvars: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| — | Vērtība: “YZ”:
  Calibri bold 45 pt, 100 % melna. |
| --- | --- |

—

Vērtība: “YZ”:
  Calibri bold 45 pt, 100 % melna.

| — | Teksts “kW”:
  Calibri regular 30 pt, 100 % melns. |
| --- | --- |

—

Teksts “kW”:
  Calibri regular 30 pt, 100 % melns.

| | Ūdens uzsildīšanas funkcija







  — | Piktogramma kā attēlā. |
| --- | --- | --- |

Image

Ūdens uzsildīšanas funkcija

—

Piktogramma kā attēlā.

| — | Ietvars: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

Ietvars: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | Elektroenreģijas funkcija







  — | Piktogramma kā attēlā. |
| --- | --- | --- |

Image

Elektroenreģijas funkcija

—

Piktogramma kā attēlā.

| — | Ietvars: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

Ietvars: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | Etiķetes ieviešanas gads un regulas numurs







  — | Teksts:
  Calibri bold 10 pt. |
| --- | --- | --- |

Image

Etiķetes ieviešanas gads un regulas numurs

—

Teksts:
  Calibri bold 10 pt.

| | Piegādātāja nosaukums vai preču zīme |
| --- | --- |

Image

Piegādātāja nosaukums vai preču zīme

| | Piegādātāja modeļa identifikators

  Piegādātāja nosaukums vai preču zīme un modeļa identifikators ir izvietots 86 × 12 mm laukumā. |
| --- | --- |

Image

Piegādātāja modeļa identifikators

Piegādātāja nosaukums vai preču zīme un modeļa identifikators ir izvietots 86 × 12 mm laukumā.

4.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLA, PAPILDU SILDĪTĀJU, TEMPERATŪRAS REGULATORU UN SAULES ENERĢIJAS IEKĀRTU KOMPLEKTA ETIĶETES NOFORMĒJUMS IR ŠĀDS:

kur:

| a) | etiķete ir vismaz 210 mm plata un 297 mm augsta. Ja drukātās etiķetes izmēri ir lielāki, tās saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

etiķete ir vismaz 210 mm plata un 297 mm augsta. Ja drukātās etiķetes izmēri ir lielāki, tās saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām;

| b) | fons ir balts; |
| --- | --- |

b)

fons ir balts;

| c) | krāsu kodi atbilst CMYK jeb ciānfuksīndzeltenmelnajam krāsu modelim saskaņā ar šādu paraugu: 00-70-X-00: 0 % ciāns, 70 % fuksīns, 100 % dzeltens, 0 % melns; |
| --- | --- |

c)

krāsu kodi atbilst CMYK jeb ciānfuksīndzeltenmelnajam krāsu modelim saskaņā ar šādu paraugu: 00-70-X-00: 0 % ciāns, 70 % fuksīns, 100 % dzeltens, 0 % melns;

| d) | etiķete atbilst visām šādām prasībām (numerācija attiecas uz iepriekšējo attēlu): | ES etiķetes ietvars: 6 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- | --- |

d)

etiķete atbilst visām šādām prasībām (numerācija attiecas uz iepriekšējo attēlu):

Image

ES etiķetes ietvars: 6 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | ES logotips: krāsas – X-80-00-00 un 00-00-X-00. |
| --- | --- |

Image

ES logotips: krāsas – X-80-00-00 un 00-00-X-00.

| | Energomarķējuma logotips: krāsa – X-00-00-00. Piktogramma kā attēlā: ES logotips + energomarķējums: platums – 191 mm, augstums – 37 mm. |
| --- | --- |

Image

Energomarķējuma logotips: krāsa – X-00-00-00. Piktogramma kā attēlā: ES logotips + energomarķējums: platums – 191 mm, augstums – 37 mm.

| | Robežlīnija zem logotipiem: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, garums – 191 mm. |
| --- | --- |

Image

Robežlīnija zem logotipiem: 2 pt, krāsa – ciāns 100 %, garums – 191 mm.

| | Telpu apsildes funkcija







  — | Piktogramma kā attēlā. |
| --- | --- | --- |

Image

Telpu apsildes funkcija

—

Piktogramma kā attēlā.

| | Cietā kurināmā katls







  — | Piktogramma kā attēlā.






  — | Cietā kurināmā katla energoefektivitātes klase: |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Cietā kurināmā katls

—

Piktogramma kā attēlā.

—

Cietā kurināmā katla energoefektivitātes klase:

| — | bulta: platums – 24 mm, augstums – 14 mm, 100 % melna; |
| --- | --- |

—

bulta: platums – 24 mm, augstums – 14 mm, 100 % melna;

| — | teksts:
  Calibri bold 28 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

teksts:
  Calibri bold 28 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| — | Ietvars: 3 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

Ietvars: 3 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | Komplekts ar saules kolektoriem, karstā ūdens tvertnēm, temperatūras regulatoriem un papildu sildītājiem







  — | Piktogrammas kā attēlā. |
| --- | --- | --- |

Image

Komplekts ar saules kolektoriem, karstā ūdens tvertnēm, temperatūras regulatoriem un papildu sildītājiem

—

Piktogrammas kā attēlā.

| — | “+” simbols:
  Calibri bold 50 pt, ciāns 100 %. |
| --- | --- |

—

“+” simbols:
  Calibri bold 50 pt, ciāns 100 %.

| — | Lodziņi: platums – 12 mm, augstums – 12 mm, ietvars – 4 pt, ciāns 100 %. |
| --- | --- |

—

Lodziņi: platums – 12 mm, augstums – 12 mm, ietvars – 4 pt, ciāns 100 %.

| — | Ietvars: 3 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

Ietvars: 3 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | A+++–G skala ar ietvaru







  — | Bulta: augstums – 15 mm, atstarpe – 3 mm, krāsas:






  — | augstākā klase: X-00-X-00, |
| --- | --- | --- | --- |

Image

A+++–G skala ar ietvaru

—

Bulta: augstums – 15 mm, atstarpe – 3 mm, krāsas:

—

augstākā klase: X-00-X-00,

| — | otrā klase: 70-00-X-00, |
| --- | --- |

—

otrā klase: 70-00-X-00,

| — | trešā klase: 30-00-X-00, |
| --- | --- |

—

trešā klase: 30-00-X-00,

| — | ceturtā klase: 00-00-X-00, |
| --- | --- |

—

ceturtā klase: 00-00-X-00,

| — | piektā klase: 00-30-X-00, |
| --- | --- |

—

piektā klase: 00-30-X-00,

| — | sestā klase: 00-70-X-00, |
| --- | --- |

—

sestā klase: 00-70-X-00,

| — | septītā klase: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

septītā klase: 00-X-X-00.

| — | Attiecīgā gadījumā zemākās klases: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā zemākās klases: 00-X-X-00.

| — | Teksts:
  Calibri bold 30 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

Teksts:
  Calibri bold 30 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| — | Ietvars: 3 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm. |
| --- | --- |

—

Ietvars: 3 pt, krāsa – ciāns 100 %, noapaļoti stūri – 3,5 mm.

| | Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta energoefektivitātes klase







  — | Bulta: platums – 33 mm, augstums – 19 mm, 100 % melna. |
| --- | --- | --- |

Image

Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta energoefektivitātes klase

—

Bulta: platums – 33 mm, augstums – 19 mm, 100 % melna.

| — | Teksts:
  Calibri bold 40 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā. |
| --- | --- |

—

Teksts:
  Calibri bold 40 pt, lielie burti, balti, “+” simboli: augšraksts, sakārtoti vienā rindā.

| | Etiķetes ieviešanas gads un regulas numurs







  — | Teksts:
  Calibri bold 12 pt. |
| --- | --- | --- |

Image

Etiķetes ieviešanas gads un regulas numurs

—

Teksts:
  Calibri bold 12 pt.

| | Izplatītāja vai piegādātāja nosaukums vai preču zīme |
| --- | --- |

Image

Izplatītāja vai piegādātāja nosaukums vai preču zīme

| | Izplatītāja vai piegādātāja modeļa identifikators

  Izplatītāja vai piegādātāja nosaukums vai preču zīme un modeļa identifikators ir izvietots 191 × 19 mm laukumā. |
| --- | --- |

Image

Izplatītāja vai piegādātāja modeļa identifikators

Izplatītāja vai piegādātāja nosaukums vai preču zīme un modeļa identifikators ir izvietots 191 × 19 mm laukumā.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

Ražojuma datu lapa

1.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLI

1.1.   Informāciju cietā kurināmā katla datu lapā sniedz turpmāk norādītajā secībā un iekļauj ražojuma brošūrā vai citos materiālos, ko nodrošina kopā ar ražojumu:

| a) | piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | piegādātāja modeļa identifikators; |
| --- | --- |

b)

piegādātāja modeļa identifikators;

| c) | modeļa energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikumu; |
| --- | --- |

c)

modeļa energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar II pielikumu;

| d) | kW izteikta nominālā siltuma jauda, kas noapaļota līdz veselam skaitlim; |
| --- | --- |

d)

kW izteikta nominālā siltuma jauda, kas noapaļota līdz veselam skaitlim;

| e) | energoefektivitātes indekss, kas noapaļots līdz veselam skaitlim un aprēķināts saskaņā ar IX pielikumu; |
| --- | --- |

e)

energoefektivitātes indekss, kas noapaļots līdz veselam skaitlim un aprēķināts saskaņā ar IX pielikumu;

| f) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte %, kas noapaļota līdz veselam skaitlim un aprēķināta saskaņā ar VIII pielikumu; |
| --- | --- |

f)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte %, kas noapaļota līdz veselam skaitlim un aprēķināta saskaņā ar VIII pielikumu;

| g) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katlu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

g)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katlu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| h) | cietā kurināmā koģenerācijas katliem – elektriskā efektivitāte %, noapaļota līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

h)

cietā kurināmā koģenerācijas katliem – elektriskā efektivitāte %, noapaļota līdz veselam skaitlim.

1.2.   Viena datu lapa var aptvert vairākus viena piegādātāja cietā kurināmā katla modeļus.

1.3.   Ražojuma datu lapā ietverto informāciju var sniegt, izmantojot krāsainu vai melnbaltu etiķetes kopiju. Šādā gadījumā norāda arī to 1.1. punktā minēto informāciju, kura nav attēlota etiķetē.

2.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLA, PAPILDU SILDĪTĀJU, TEMPERATŪRAS REGULATORU UN SAULES ENERĢIJAS IEKĀRTU KOMPLEKTI

Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu datu lapā iekļauj 1. vai 2. attēlā norādīto informāciju, lai būtu iespējams novērtēt piedāvātā komplekta energoefektivitātes indeksu, tostarp šādu informāciju:

a)   I: primārā cietā kurināmā katla energoefektivitātes indeksa vērtība;

b)   II: koeficients komplekta primārā cietā kurināmā katla un papildu sildītāju siltuma jaudas svērtās vērtības iegūšanai, kā attiecīgi noteikts šā pielikuma 2. un 3. tabulā;

c)   III: šādas matemātiskās izteiksmes vērtība: 294/(11 · Pr), kur Pr attiecas uz primāro cietā kurināmā katlu;

d)   IV: šādas matemātiskās izteiksmes vērtība: 115/(11 · Pr), kur Pr attiecas uz primāro cietā kurināmā katlu.

2. tabula

Primārā cietā kurināmā katla un papildu sildītāja svērtā vērtība (norādīšanai šā pielikuma 1. attēlā)
   (1)

| Psup/(Pr + Psup) (2) | II, komplekts bez karstā ūdens tvertnes | II, komplekts ar karstā ūdens tvertni |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0 |
| 0,1 | 0,30 | 0,37 |
| 0,2 | 0,55 | 0,70 |
| 0,3 | 0,75 | 0,85 |
| 0,4 | 0,85 | 0,94 |
| 0,5 | 0,95 | 0,98 |
| 0,6 | 0,98 | 1,00 |
| ≥ 0,7 | 1,00 | 1,00 |

Psup/(Pr + Psup) (2)

II, komplekts bez karstā ūdens tvertnes

II, komplekts ar karstā ūdens tvertni

0

0

0

0,1

0,30

0,37

0,2

0,55

0,70

0,3

0,75

0,85

0,4

0,85

0,94

0,5

0,95

0,98

0,6

0,98

1,00

≥ 0,7

1,00

1,00

3. tabula

Primārā cietā kurināmā koģenerācijas katla un papildu sildītāja svērtā vērtība (norādīšanai šā pielikuma 2. attēlā)
   (1)

| Pr/(Pr + Psup) (3) | II, komplekts bez karstā ūdens tvertnes | II, komplekts ar karstā ūdens tvertni |
| --- | --- | --- |
| 0 | 1,00 | 1,00 |
| 0,1 | 0,70 | 0,63 |
| 0,2 | 0,45 | 0,30 |
| 0,3 | 0,25 | 0,15 |
| 0,4 | 0,15 | 0,06 |
| 0,5 | 0,05 | 0,02 |
| 0,6 | 0,02 | 0 |
| ≥ 0,7 | 0 | 0 |

Pr/(Pr + Psup) (3)

II, komplekts bez karstā ūdens tvertnes

II, komplekts ar karstā ūdens tvertni

0

1,00

1,00

0,1

0,70

0,63

0,2

0,45

0,30

0,3

0,25

0,15

0,4

0,15

0,06

0,5

0,05

0,02

0,6

0,02

0

≥ 0,7

0

0

1. attēls

Primārie cietā kurināmā katli – informācija, kam jābūt cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta ražojuma datu lapā un kas norāda piedāvātā komplekta energoefektivitātes indeksu

2. attēls

Primārie cietā kurināmā koģenerācijas katli – informācija, kam jābūt cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta ražojuma datu lapā un kas norāda piedāvātā komplekta energoefektivitātes indeksu

---

(1)  Starpvērtības aprēķina ar lineāru interpolāciju starp divām blakusvērtībām.

(2)  Pr attiecas uz primāro cietā kurināmā katlu.

(3)  Pr attiecas uz primāro cietā kurināmā katlu.

---

V PIELIKUMS

Tehniskā dokumentācija

1.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLI

Cietā kurināmā katlu tehniskajā dokumentācijā, kas minēta 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā, iekļauj šādu informāciju:

| a) | piegādātāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukums un adrese;

| b) | modeļa identifikators; |
| --- | --- |

b)

modeļa identifikators;

| c) | attiecīgā gadījumā atsauces uz izmantotajiem harmonizētajiem standartiem, ja tādus piemēro; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā atsauces uz izmantotajiem harmonizētajiem standartiem, ja tādus piemēro;

| d) | ja rekomendētais kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, kā norādīts 4. tabulā, – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts un specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs; |
| --- | --- |

d)

ja rekomendētais kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, kā norādīts 4. tabulā, – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts un specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs;

| e) | attiecīgā gadījumā citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas;

| f) | tās personas vārds un paraksts, kura ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā; |
| --- | --- |

f)

tās personas vārds un paraksts, kura ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā;

| g) | 4. tabulā iekļautā informācija, kurā norādītie tehniskie parametri ir izmērīti un aprēķināti saskaņā ar VIII un IX pielikumu; |
| --- | --- |

g)

4. tabulā iekļautā informācija, kurā norādītie tehniskie parametri ir izmērīti un aprēķināti saskaņā ar VIII un IX pielikumu;

| h) | piegādātāju vai pēc to pasūtījuma veikto testu ziņojumi, tostarp tās struktūras nosaukums un adrese, kas testu veikusi; |
| --- | --- |

h)

piegādātāju vai pēc to pasūtījuma veikto testu ziņojumi, tostarp tās struktūras nosaukums un adrese, kas testu veikusi;

| i) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katlu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

i)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katlu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| j) | attiecīgā gadījumā – ekvivalento modeļu saraksts. |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā – ekvivalento modeļu saraksts.

Šo informāciju drīkst apvienot ar tehnisko dokumentāciju, kas sniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (1) paredzētajiem pasākumiem.

4. tabula

Cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā koģenerācijas katlu tehniskie parametri

| Modeļa identifikators |
| --- |
| Kurināmā padeves režīms: [manuāls: katls ekspluatējams ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (2) litri]/automātisks: ieteicams katlu ekspluatēt ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (3) litri] |
| Kondensācijas katls: [jā/nē] |
| Cietā kurināmā koģenerācijas katls: [jā/nē] | Kombinētais katls: [jā/nē] |
| Kurināmais | Rekomendētais kurināmais (tikai viens): | Cits piemērots kurināmais(-ie): |
| Malka, mitruma saturs ≤ 25 % | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Šķelda, mitruma saturs 15–35 % | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Šķelda, mitruma saturs > 35 % | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Presēta koksne granulu vai brikešu formā | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Zāģskaidas, mitruma saturs ≤ 50 % | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Cita koksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Nekoksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Bitumenogles | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Brūnogles (tostarp briketes) | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Kokss | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Antracīts | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Cits fosilais kurināmais | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Biomasas (30–70 %) un fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums | [jā/nē] | [jā/nē] |
| Parametri, kad katlu darbina ar rekomendēto kurināmo: |
| Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
  s (%): |
| Energoefektivitātes indekss (EEI) |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība |
| Lietderīgā siltuma jauda | | Lietderības koeficients |
| Pie nominālās siltuma jaudas | P
  n
   (4) | x,x | kW | | Pie nominālās siltuma jaudas | ηn | x,x | % |
| Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā | Pp | [x,x/nepiemēro] | kW | | Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā | ηp | [x,x/
  nepiemēro] | % |
| Cietā kurināmā koģenerācijas katliem: elektriskā efektivitāte | | Papildu elektroenerģijas patēriņš |
| | Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW |
| Pie nominālās siltuma jaudas | ηel,n | x,x | % | | Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā | elmin | [x,xxx/
  nepiemēro] | kW |
| | Attiecīgos gadījumos –iebūvēta sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma | [x,xxx/
  nepiemēro | kW |
| | Gaidstāves režīmā | PSB | x,xxx | kW |
| |
| Kontaktinformācija | Piegādātāja nosaukums un adrese |
| |

Modeļa identifikators

Kurināmā padeves režīms: [manuāls: katls ekspluatējams ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (2) litri]/automātisks: ieteicams katlu ekspluatēt ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (3) litri]

Kondensācijas katls: [jā/nē]

Cietā kurināmā koģenerācijas katls: [jā/nē]

Kombinētais katls: [jā/nē]

Kurināmais

Rekomendētais kurināmais (tikai viens):

Cits piemērots kurināmais(-ie):

Malka, mitruma saturs ≤ 25 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Šķelda, mitruma saturs 15–35 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Šķelda, mitruma saturs > 35 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Presēta koksne granulu vai brikešu formā

[jā/nē]

[jā/nē]

Zāģskaidas, mitruma saturs ≤ 50 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Cita koksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Nekoksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Bitumenogles

[jā/nē]

[jā/nē]

Brūnogles (tostarp briketes)

[jā/nē]

[jā/nē]

Kokss

[jā/nē]

[jā/nē]

Antracīts

[jā/nē]

[jā/nē]

Fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits fosilais kurināmais

[jā/nē]

[jā/nē]

Biomasas (30–70 %) un fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums

[jā/nē]

[jā/nē]

Parametri, kad katlu darbina ar rekomendēto kurināmo:

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
  s (%):

Energoefektivitātes indekss (EEI)

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Lietderīgā siltuma jauda

Lietderības koeficients

Pie nominālās siltuma jaudas

P
  n
   (4)

x,x

kW

Pie nominālās siltuma jaudas

ηn

x,x

%

Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā

Pp

[x,x/nepiemēro]

kW

Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā

ηp

[x,x/

nepiemēro]

%

Cietā kurināmā koģenerācijas katliem: elektriskā efektivitāte

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

Pie nominālās siltuma jaudas

ηel,n

x,x

%

Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā

elmin

[x,xxx/

nepiemēro]

kW

Attiecīgos gadījumos –iebūvēta sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma

[x,xxx/

nepiemēro

kW

Gaidstāves režīmā

PSB

x,xxx

kW

Kontaktinformācija

Piegādātāja nosaukums un adrese

2.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLA, PAPILDU SILDĪTĀJU, TEMPERATŪRAS REGULATORU UN SAULES ENERĢIJAS IEKĀRTU KOMPLEKTI

Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta tehniskajā dokumentācijā, kas minēta 3. panta 3. punkta e) apakšpunktā, iekļauj šādu informāciju:

| a) | piegādātāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukums un adrese;

| b) | cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeļa apraksts, kas pietiekams tā skaidrai un nepārprotamai identifikācijai; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekta modeļa apraksts, kas pietiekams tā skaidrai un nepārprotamai identifikācijai;

| c) | attiecīgā gadījumā atsauces uz izmantotajiem harmonizētajiem standartiem, ja tādus piemēro; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā atsauces uz izmantotajiem harmonizētajiem standartiem, ja tādus piemēro;

| d) | attiecīgā gadījumā citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas;

| e) | tās personas vārds un paraksts, kura ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā; |
| --- | --- |

e)

tās personas vārds un paraksts, kura ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā;

| f) | tehniskie parametri:






  1) | energoefektivitātes indekss, noapaļots līdz veselam skaitlim; |
| --- | --- | --- |

f)

tehniskie parametri:

1)

energoefektivitātes indekss, noapaļots līdz veselam skaitlim;

| 2) | šā pielikuma 1. punktā noteiktie tehniskie parametri un attiecīgos gadījumos tehniskie parametri, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 V pielikuma 1. punktā; |
| --- | --- |

2)

šā pielikuma 1. punktā noteiktie tehniskie parametri un attiecīgos gadījumos tehniskie parametri, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 V pielikuma 1. punktā;

| 3) | tehniskie parametri, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 V pielikuma 3. un 4. punktā; |
| --- | --- |

3)

tehniskie parametri, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 V pielikuma 3. un 4. punktā;

| g) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi. |
| --- | --- |

g)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

(2)  Tvertnes tilpums = 45 × P
  r × (1 – 2,7/P
  r) vai 300 l, izvēloties lielāko, P
  r izsaka kW.

(3)  Tvertnes tilpums = 20 × P
  r, P
  r izsaka kW.

(4)  Rekomendētajam kurināmajam P
  n ir vienāds ar P
  r.

---

VI PIELIKUMS

Informācija, kas sniedzama gadījumos, kad tiešajiem lietotājiem nav paredzēts apskatīt izstādīto produktu, izņemot internetā

1.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLI

1.1.   Šīs regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju sniedz šādā secībā:

| a) | modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta atbilstoši II pielikumam; |
| --- | --- |

a)

modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta atbilstoši II pielikumam;

| b) | kW izteikta nominālā siltuma jauda, kas noapaļota līdz veselam skaitlim; |
| --- | --- |

b)

kW izteikta nominālā siltuma jauda, kas noapaļota līdz veselam skaitlim;

| c) | energoefektivitātes indekss, kas noapaļots līdz veselam skaitlim un aprēķināts saskaņā ar IX pielikumu; |
| --- | --- |

c)

energoefektivitātes indekss, kas noapaļots līdz veselam skaitlim un aprēķināts saskaņā ar IX pielikumu;

| d) | cietā kurināmā koģenerācijas katliem – elektriskā efektivitāte %, noapaļota līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

d)

cietā kurināmā koģenerācijas katliem – elektriskā efektivitāte %, noapaļota līdz veselam skaitlim.

1.2.   Šā pielikuma 1.1. punktā minēto informāciju drukā vai attēlo, izmantojot salasāmu izmēru un šriftu.

2.   CIETĀ KURINĀMĀ KATLU, PAPILDU SILDĪTĀJU, TEMPERATŪRAS REGULATORU UN SAULES ENERĢIJAS IEKĀRTU KOMPLEKTI

2.1.   Šīs regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju sniedz šādā secībā:

| a) | modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta atbilstoši II pielikumam; |
| --- | --- |

a)

modeļa energoefektivitātes klase, kas noteikta atbilstoši II pielikumam;

| b) | energoefektivitātes indekss, kas noapaļots līdz veselam skaitlim; |
| --- | --- |

b)

energoefektivitātes indekss, kas noapaļots līdz veselam skaitlim;

| c) | IV pielikuma 1. un 2. attēlā redzamā informācija pēc vajadzības. |
| --- | --- |

c)

IV pielikuma 1. un 2. attēlā redzamā informācija pēc vajadzības.

2.2.   Šā pielikuma 2.1. punktā minēto informāciju drukā vai attēlo, izmantojot salasāmu izmēru un šriftu.

---

VII PIELIKUMS

Informācija, kas sniedzama gadījumos, kad pārdošana, noma vai izpirkumnoma notiek internetā

| 1. | Šā pielikuma 2.–5. punktā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “vizualizācijas mehānisms” ir jebkāds ekrāns, tostarp skārienekrāns, vai cita vizuālā tehnoloģija, ko izmanto, lai lietotājiem parādītu interneta saturu; |
| --- | --- | --- |

1.

Šā pielikuma 2.–5. punktā piemēro šādas definīcijas:

a)

“vizualizācijas mehānisms” ir jebkāds ekrāns, tostarp skārienekrāns, vai cita vizuālā tehnoloģija, ko izmanto, lai lietotājiem parādītu interneta saturu;

| b) | “ligzdotā vizualizācija” ir vizuāla saskarne, kur attēlam vai datu kopai piekļūst ar peles klikšķi, peles uzvirzīšanu vai – ja tas ir skārienekrāns – skārienizpleti uz cita attēla vai datu kopas; |
| --- | --- |

b)

“ligzdotā vizualizācija” ir vizuāla saskarne, kur attēlam vai datu kopai piekļūst ar peles klikšķi, peles uzvirzīšanu vai – ja tas ir skārienekrāns – skārienizpleti uz cita attēla vai datu kopas;

| c) | “skārienekrāns” ir ekrāns, kas reaģē uz pieskārienu, piemēram, planšetdators, ievadvirsmas dators vai viedtālrunis; |
| --- | --- |

c)

“skārienekrāns” ir ekrāns, kas reaģē uz pieskārienu, piemēram, planšetdators, ievadvirsmas dators vai viedtālrunis;

| d) | “alternatīvs teksts” ir teksts, ko sniedz kā alternatīvu attēlam, lai informāciju varētu parādīt negrafiskā formā gadījumos, kad vizualizācijas ierīce nevar atveidot attēlu vai kad tas nepieciešams, lai nodrošinātu pieejamību, piemēram, varētu izmantot runas sintezatora lietotnes. |
| --- | --- |

d)

“alternatīvs teksts” ir teksts, ko sniedz kā alternatīvu attēlam, lai informāciju varētu parādīt negrafiskā formā gadījumos, kad vizualizācijas ierīce nevar atveidot attēlu vai kad tas nepieciešams, lai nodrošinātu pieejamību, piemēram, varētu izmantot runas sintezatora lietotnes.

| 2. | Attiecīgā etiķete, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. pantu, vai vajadzības gadījumā – ja tas ir komplekts – etiķete, kas pienācīgi aizpildīta, pamatojoties uz etiķeti un datu lapām, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. pantu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma vai komplekta cenas tuvumā saskaņā ar 3. pantā noteikto termiņu grafiku. Ja ir redzams gan ražojums, gan komplekts, bet cena ir norādīta tikai komplektam, tad rāda tikai komplekta etiķeti. Etiķetes izmērs ir tāds, lai tā būtu skaidri saredzama, salasāma un proporcionāla III pielikumā noteiktajam etiķetes izmēram. Etiķeti var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju, – tādā gadījumā attēlam, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir jāatbilst šā pielikuma 3. punktā noteiktajai specifikācijai. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķete parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz attēla vai pirmās attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā etiķete, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. pantu, vai vajadzības gadījumā – ja tas ir komplekts – etiķete, kas pienācīgi aizpildīta, pamatojoties uz etiķeti un datu lapām, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. pantu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma vai komplekta cenas tuvumā saskaņā ar 3. pantā noteikto termiņu grafiku. Ja ir redzams gan ražojums, gan komplekts, bet cena ir norādīta tikai komplektam, tad rāda tikai komplekta etiķeti. Etiķetes izmērs ir tāds, lai tā būtu skaidri saredzama, salasāma un proporcionāla III pielikumā noteiktajam etiķetes izmēram. Etiķeti var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju, – tādā gadījumā attēlam, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir jāatbilst šā pielikuma 3. punktā noteiktajai specifikācijai. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķete parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz attēla vai pirmās attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna.

| 3. | Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, attēls, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir šāds:






  a) | tā ir bulta tādā krāsā kā ražojuma vai komplekta energoefektivitātes klase, kas norādīta uz etiķetes; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, attēls, ko izmanto, lai piekļūtu etiķetei, ir šāds:

a)

tā ir bulta tādā krāsā kā ražojuma vai komplekta energoefektivitātes klase, kas norādīta uz etiķetes;

| b) | uz bultas ir norādīta ražojuma vai komplekta energoefektivitātes klase baltā krāsā un tāda paša lieluma fontā kā cena; kā arī |
| --- | --- |

b)

uz bultas ir norādīta ražojuma vai komplekta energoefektivitātes klase baltā krāsā un tāda paša lieluma fontā kā cena; kā arī

| c) | tas ir vienā no šādiem formātiem: |
| --- | --- |

c)

tas ir vienā no šādiem formātiem:

| 4. | Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķetes vizualizācija notiek šādā secībā:






  a) | šā pielikuma 3. punktā minētais attēls ir redzams vizualizācijas mehānismā ražojuma vai komplekta cenas tuvumā; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, etiķetes vizualizācija notiek šādā secībā:

a)

šā pielikuma 3. punktā minētais attēls ir redzams vizualizācijas mehānismā ražojuma vai komplekta cenas tuvumā;

| b) | attēls satur saiti uz etiķeti; |
| --- | --- |

b)

attēls satur saiti uz etiķeti;

| c) | etiķete parādās pēc uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, peles uzvirzīšanas uz attēla vai attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna; |
| --- | --- |

c)

etiķete parādās pēc uzklikšķināšanas uz attēla ar peli, peles uzvirzīšanas uz attēla vai attēla skārienizplešanas uz skārienekrāna;

| d) | etiķete tiek parādīta kā uznirstošais logs, jauna cilne, jauna lapa vai ielaiduma logs; |
| --- | --- |

d)

etiķete tiek parādīta kā uznirstošais logs, jauna cilne, jauna lapa vai ielaiduma logs;

| e) | lai etiķeti palielinātu uz skārienekrāna, ievēro ierīces specifikācijas par skārienpalielinājumu; |
| --- | --- |

e)

lai etiķeti palielinātu uz skārienekrāna, ievēro ierīces specifikācijas par skārienpalielinājumu;

| f) | etiķetes vizualizāciju pārtrauc ar aizvēršanas opciju vai citu standarta aizvēršanas mehānismu; |
| --- | --- |

f)

etiķetes vizualizāciju pārtrauc ar aizvēršanas opciju vai citu standarta aizvēršanas mehānismu;

| g) | attēla alternatīvais teksts, kam jāparādās, ja nenotiek etiķetes vizualizācija, ir ražojuma vai komplekta energoefektivitātes klase tāda paša lieluma fontā kā cena. |
| --- | --- |

g)

attēla alternatīvais teksts, kam jāparādās, ja nenotiek etiķetes vizualizācija, ir ražojuma vai komplekta energoefektivitātes klase tāda paša lieluma fontā kā cena.

| 5. | Attiecīgā ražojuma datu lapa, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. pantu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma vai komplekta cenas tuvumā. Izmērs ir tāds, lai ražojuma datu lapa būtu skaidri saredzama un salasāma. Ražojuma datu lapu var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju, – tādā gadījumā saitei, ko izmanto, lai piekļūtu datu lapai, ir skaidri un salasāmi jānorāda “Ražojuma datu lapa”. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, ražojuma datu lapa parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz saites ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz saites vai pirmās skārienizplešanas uz skārienekrāna. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgā ražojuma datu lapa, ko piegādātāji darījuši pieejamu saskaņā ar 3. pantu, ir redzama vizualizācijas mehānismā ražojuma vai komplekta cenas tuvumā. Izmērs ir tāds, lai ražojuma datu lapa būtu skaidri saredzama un salasāma. Ražojuma datu lapu var rādīt, izmantojot ligzdoto vizualizāciju, – tādā gadījumā saitei, ko izmanto, lai piekļūtu datu lapai, ir skaidri un salasāmi jānorāda “Ražojuma datu lapa”. Ja tiek izmantota ligzdotā vizualizācija, ražojuma datu lapa parādās pēc pirmās uzklikšķināšanas uz saites ar peli, pirmās peles uzvirzīšanas uz saites vai pirmās skārienizplešanas uz skārienekrāna.

---

VIII PIELIKUMS

Mērījumi un aprēķini

1.   Atbilstības nodrošināšanai un šajā regulā noteikto prasību atbilstības verifikācijai mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot harmonizētos standartus, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot citas ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kas ir mūsdienīgas un vispāratzītas. Tās atbilst nosacījumiem un tehniskajiem parametriem, kas noteikti 2. līdz 5. punktā.

2.   Vispārīgi nosacījumi mērījumiem un aprēķiniem

| a) | Cietā kurināmā katlus testē, izmantojot rekomendēto kurināmo. |
| --- | --- |

a)

Cietā kurināmā katlus testē, izmantojot rekomendēto kurināmo.

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitātes deklarēto vērtību noapaļo līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitātes deklarēto vērtību noapaļo līdz veselam skaitlim.

3.   Vispārīgi nosacījumi cietā kurināmā katlu telpu apsildes sezonas energoefektivitātei

| a) | Attiecīgā gadījumā mēra lietderības koeficienta vērtības ηn
  , ηp
  un lietderīgās siltuma jaudas vērtības Pn
  , Pp
  . Cietā kurināmā koģenerācijas katliem mēra arī elektriskās efektivitātes vērtību ηel,n
  . |
| --- | --- |

a)

Attiecīgā gadījumā mēra lietderības koeficienta vērtības ηn
  , ηp
  un lietderīgās siltuma jaudas vērtības Pn
  , Pp
  . Cietā kurināmā koģenerācijas katliem mēra arī elektriskās efektivitātes vērtību ηel,n
  .

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti ηs
  aprēķina, telpu apsildes sezonas energoefektivitātei darba režīmā ηson
  piemērojot korekcijas, kas saistītas ar temperatūras regulatoru devumu, papildu elektroenerģijas patēriņu, un – cietā kurināmā koģenerācijas katliem – pieskaitot elektrisko efektivitāti, kas reizināta ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5. |
| --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti ηs
  aprēķina, telpu apsildes sezonas energoefektivitātei darba režīmā ηson
  piemērojot korekcijas, kas saistītas ar temperatūras regulatoru devumu, papildu elektroenerģijas patēriņu, un – cietā kurināmā koģenerācijas katliem – pieskaitot elektrisko efektivitāti, kas reizināta ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5.

| c) | Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5. |
| --- | --- |

c)

Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5.

4.   Specifiski nosacījumi cietā kurināmā katlu telpu apsildes sezonas energoefektivitātei

| a) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti ηs
  definē kā:

  ηs
  = ηson
  – F(1) – F(2) + F(3)

  kur:






  1) | ηson
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka procentos un aprēķina, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

a)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti ηs
  definē kā:

ηs
  = ηson
  – F(1) – F(2) + F(3)

kur:

1)

ηson
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka procentos un aprēķina, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā;

| 2) | F(1) ir telpu apsildes sezonas energoefektivitātes zudumi, ņemot vērā koriģētu temperatūras regulatoru ietekmi; F(1) = 3 %; |
| --- | --- |

2)

F(1) ir telpu apsildes sezonas energoefektivitātes zudumi, ņemot vērā koriģētu temperatūras regulatoru ietekmi; F(1) = 3 %;

| 3) | F(2) ir papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts, kā noteikts 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

3)

F(2) ir papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts, kā noteikts 4. punkta c) apakšpunktā;

| 4) | F(3) ir cietā kurināmā koģenerācijas katlu elektriskās efektivitātes pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts šādi:

  F(3) = 2,5 × ηel,n |
| --- | --- |

4)

F(3) ir cietā kurināmā koģenerācijas katlu elektriskās efektivitātes pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts šādi:

F(3) = 2,5 × ηel,n

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηson
  ) aprēķina šādi:






  1) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

  ηson
   = 0,85 × ηp
   + 0,15 × ηn |
| --- | --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηson
  ) aprēķina šādi:

1)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

ηson
   = 0,85 × ηp
   + 0,15 × ηn

| 2) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:
  ηson = ηn |
| --- | --- |

2)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

ηson = ηn

| c) | F(2) aprēķina šādi:






  1) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

  F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax
   + 0,85 × elmin
   + 1,3 × PSB
  )/(0,15 × Pn
   + 0,85 × Pp
  ) |
| --- | --- | --- |

c)

F(2) aprēķina šādi:

1)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax
   + 0,85 × elmin
   + 1,3 × PSB
  )/(0,15 × Pn
   + 0,85 × Pp
  )

| 2) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

  F(2) = 2,5 × (elmax
   + 1,3 × PSB
  )/Pn |
| --- | --- |

2)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

F(2) = 2,5 × (elmax
   + 1,3 × PSB
  )/Pn

5.   AUGSTĀKĀS SILTUMSPĒJAS APRĒĶINĀŠANA

Augstāko siltumspēju (GCV) iegūst no sausās masas augstākās siltumspējas (GCVmf
  ) ar šādu pārrēķinu:

GCV = GCVmf
  × (1 – M)

kur:

| a) | GCV un GCVmf
  izsaka kā MJ/kg; |
| --- | --- |

a)

GCV un GCVmf
  izsaka kā MJ/kg;

| b) | M ir kurināmā mitruma saturs, ko izsaka kā daļu no kurināmā kopējās masas. |
| --- | --- |

b)

M ir kurināmā mitruma saturs, ko izsaka kā daļu no kurināmā kopējās masas.

---

IX PIELIKUMS

Energoefektivitātes indeksa aprēķināšanas metode

| 1. | Cietā kurināmā katlu energoefektivitātes indeksu aprēķina rekomendētajam kurināmajam un noapaļo līdz veselam skaitlim, izmantojot šādu formulu:

  EEI = ηson
  × 100 × BLF – F(1) – F(2) × 100 + F(3) × 100

  kur:






  a) | ηson
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko aprēķina, kā noteikts VIII pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

1.

Cietā kurināmā katlu energoefektivitātes indeksu aprēķina rekomendētajam kurināmajam un noapaļo līdz veselam skaitlim, izmantojot šādu formulu:

EEI = ηson
  × 100 × BLF – F(1) – F(2) × 100 + F(3) × 100

kur:

a)

ηson
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko aprēķina, kā noteikts VIII pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā;

| b) | BLF ir biomasas marķējuma koeficients, kas biomasas katliem ir 1,45, bet fosilā kurināmā katliem – 1; |
| --- | --- |

b)

BLF ir biomasas marķējuma koeficients, kas biomasas katliem ir 1,45, bet fosilā kurināmā katliem – 1;

| c) | F(1) ir negatīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā koriģētu temperatūras regulatoru ietekmi; F(1) = 3; |
| --- | --- |

c)

F(1) ir negatīvais devums energoefektivitātes indeksā, ņemot vērā koriģētu temperatūras regulatoru ietekmi; F(1) = 3;

| d) | F(2) ir papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums energoefektivitātes indeksā, ko aprēķina, kā noteikts VIII pielikuma 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

F(2) ir papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums energoefektivitātes indeksā, ko aprēķina, kā noteikts VIII pielikuma 4. punkta c) apakšpunktā;

| e) | F(3) ir cietā kurināmā koģenerācijas katlu elektriskās efektivitātes pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ko aprēķina šādi:

  F(3) = 2,5 × ηel,n |
| --- | --- |

e)

F(3) ir cietā kurināmā koģenerācijas katlu elektriskās efektivitātes pozitīvais devums energoefektivitātes indeksā, ko aprēķina šādi:

F(3) = 2,5 × ηel,n

| 2. | Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu energoefektivitātes indeksu (EEI) nosaka saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu energoefektivitātes indeksu (EEI) nosaka saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.

---

X PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Lai novērtētu atbilstību 3. un 4. pantā noteiktajām prasībām, dalībvalstu iestādes izmanto šādu verifikācijas procedūru:

| 1. | Dalībvalstu iestādes testē vienu modeļa vienību. Vienību testē ar kurināmo, kura parametri ir tādā pašā diapazonā kā kurināmajam, ko piegādātājs izmantojis mērījumu izdarīšanai saskaņā ar VIII pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstu iestādes testē vienu modeļa vienību. Vienību testē ar kurināmo, kura parametri ir tādā pašā diapazonā kā kurināmajam, ko piegādātājs izmantojis mērījumu izdarīšanai saskaņā ar VIII pielikumu.

| 2. | Uzskata, ka modelis atbilst piemērojamajām prasībām, ja:






  a) | uz etiķetes un ražojuma datu lapā norādītās vērtības un klases atbilst tehniskajā dokumentācijā norādītajām vērtībām; un |
| --- | --- | --- |

2.

Uzskata, ka modelis atbilst piemērojamajām prasībām, ja:

a)

uz etiķetes un ražojuma datu lapā norādītās vērtības un klases atbilst tehniskajā dokumentācijā norādītajām vērtībām; un

| b) | energoefektivitātes indekss nav vairāk kā par 6 % zemāks par vienībai deklarēto vērtību. |
| --- | --- |

b)

energoefektivitātes indekss nav vairāk kā par 6 % zemāks par vienībai deklarēto vērtību.

| 3. | Ja netiek sasniegts 2. punkta a) apakšpunktā minētais rezultāts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošu. Ja netiek sasniegts 2. punkta b) apakšpunktā minētais rezultāts, dalībvalstu iestādes nejaušas izlases veidā testēšanai izvēlas vēl trīs tāda paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viens un tas pats vai vairāki atšķirīgi modeļi, kas piegādātāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti modeļi. |
| --- | --- |

3.

Ja netiek sasniegts 2. punkta a) apakšpunktā minētais rezultāts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošu. Ja netiek sasniegts 2. punkta b) apakšpunktā minētais rezultāts, dalībvalstu iestādes nejaušas izlases veidā testēšanai izvēlas vēl trīs tāda paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viens un tas pats vai vairāki atšķirīgi modeļi, kas piegādātāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti modeļi.

| 4. | Uzskata, ka modelis atbilst piemērojamajām prasībām, ja minēto trīs papildu iekārtu vidējais energoefektivitātes indekss ir ne vairāk kā par 6 % zemāks nekā vienībai deklarētā vērtība. |
| --- | --- |

4.

Uzskata, ka modelis atbilst piemērojamajām prasībām, ja minēto trīs papildu iekārtu vidējais energoefektivitātes indekss ir ne vairāk kā par 6 % zemāks nekā vienībai deklarētā vērtība.

| 5. | Ja 4. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošu. Dalībvalsts iestādes informāciju par testēšanas rezultātiem un citu nozīmīgu informāciju citu dalībvalstu iestādēm un Komisijai sniedz viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas par modeļa neatbilstību. |
| --- | --- |

5.

Ja 4. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošu. Dalībvalsts iestādes informāciju par testēšanas rezultātiem un citu nozīmīgu informāciju citu dalībvalstu iestādēm un Komisijai sniedz viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas par modeļa neatbilstību.

Dalībvalstu iestādes izmanto VIII un IX pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.

Šā pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā un 4. punktā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalstu izmērīto parametru verifikāciju, un piegādātājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā. Uz etiķetes un ražojuma datu lapā norādītās vērtības nedrīkst būt piegādātājam izdevīgākas kā tehniskajā dokumentācijā norādītās vērtības.

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/76

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1188

(2015. gada 28. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām lokālajiem telpu sildītājiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.

| (2) | Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi attiecībā uz ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, lokālajiem telpu sildītājiem. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi attiecībā uz ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, lokālajiem telpu sildītājiem.

| (3) | Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot dzīvojamo ēku un komercēku apsildei parasti izmantoto lokālo telpu sildītāju tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot dzīvojamo ēku un komercēku apsildei parasti izmantoto lokālo telpu sildītāju tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.

| (4) | Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar šo regulu uzskatāms lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņš un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā. |
| --- | --- |

(4)

Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar šo regulu uzskatāms lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņš un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā.

| (5) | Priekšizpētē konstatēts, ka lokālajiem telpu sildītājiem nav nepieciešams noteikt papildu prasības attiecībā uz citiem Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem. |
| --- | --- |

(5)

Priekšizpētē konstatēts, ka lokālajiem telpu sildītājiem nav nepieciešams noteikt papildu prasības attiecībā uz citiem Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem.

| (6) | Šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj lokālie telpu sildītāji, kuri paredzēti darbam ar gāzveida vai šķidro kurināmo un elektroenerģiju. Šī regula attiecas arī uz lokālajiem telpu sildītājiem ar netiešu sildīšanas funkciju. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj lokālie telpu sildītāji, kuri paredzēti darbam ar gāzveida vai šķidro kurināmo un elektroenerģiju. Šī regula attiecas arī uz lokālajiem telpu sildītājiem ar netiešu sildīšanas funkciju.

| (7) | Aplēsts, ka gada energopatēriņš saistībā ar lokālajiem telpu sildītājiem 2010. gadā Savienībā bija 1 673 PJ (40,0 milj. t naftas ekvivalenta (Mtoe)), kas atbilst 75,3 milj. t oglekļa dioksīda (CO2) emisiju. Paredzams, ka gada energopatēriņš saistībā ar lokālajiem telpu sildītājiem 2020. gadā Savienībā būs 1 630 PJ (39,0 milj. t naftas ekvivalenta), kas atbilst 71,6 milj. t CO2. |
| --- | --- |

(7)

Aplēsts, ka gada energopatēriņš saistībā ar lokālajiem telpu sildītājiem 2010. gadā Savienībā bija 1 673 PJ (40,0 milj. t naftas ekvivalenta (Mtoe)), kas atbilst 75,3 milj. t oglekļa dioksīda (CO2) emisiju. Paredzams, ka gada energopatēriņš saistībā ar lokālajiem telpu sildītājiem 2020. gadā Savienībā būs 1 630 PJ (39,0 milj. t naftas ekvivalenta), kas atbilst 71,6 milj. t CO2.

| (8) | Lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņu var samazināt vēl vairāk, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņu var samazināt vēl vairāk, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.

| (9) | Aplēsts, ka 2010. gadā lokālo telpu sildītāju radītās slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas atbilda 5,6 tūkst. t sēra oksīdu (SOx) ekvivalentam. Ņemot vērā īpašus dalībvalstu veiktus pasākumus un tehnoloģiju attīstību, paredzams, ka 2020. gadā šīs emisijas atbildīs 4,9 tūkst. t SOx ekvivalenta. |
| --- | --- |

(9)

Aplēsts, ka 2010. gadā lokālo telpu sildītāju radītās slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas atbilda 5,6 tūkst. t sēra oksīdu (SOx) ekvivalentam. Ņemot vērā īpašus dalībvalstu veiktus pasākumus un tehnoloģiju attīstību, paredzams, ka 2020. gadā šīs emisijas atbildīs 4,9 tūkst. t SOx ekvivalenta.

| (10) | Lokālo telpu sildītāju emisijas varētu vēl vairāk samazināt, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(10)

Lokālo telpu sildītāju emisijas varētu vēl vairāk samazināt, izmantojot esošas, nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.

| (11) | Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1186 (2) līdz 2020. gadam ļaus gada enerģijas patēriņu samazināt aptuveni par 157 PJ (aptuveni 3,8 milj. t naftas ekvivalenta) un līdz ar to par 6,7 milj. t samazināt arī saistītās CO2 emisijas. |
| --- | --- |

(11)

Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1186 (2) līdz 2020. gadam ļaus gada enerģijas patēriņu samazināt aptuveni par 157 PJ (aptuveni 3,8 milj. t naftas ekvivalenta) un līdz ar to par 6,7 milj. t samazināt arī saistītās CO2 emisijas.

| (12) | Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības līdz 2020. gadam ļaus par 0,6 milj. t gadā samazināt ekvivalentās SOx emisijas. |
| --- | --- |

(12)

Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības līdz 2020. gadam ļaus par 0,6 milj. t gadā samazināt ekvivalentās SOx emisijas.

| (13) | Šī regula attiecas uz ražojumiem ar atšķirīgiem tehniskiem raksturlielumiem. Ja to efektivitātei piemērotu vienādas prasības, dažas tehnoloģijas no tirgus tiktu izslēgtas, tādējādi negatīvi ietekmējot patērētājus. Šā iemesla dēļ, ekodizaina prasības nosakot atkarībā no katras tehnoloģijas potenciāla, tirgū tiek radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula attiecas uz ražojumiem ar atšķirīgiem tehniskiem raksturlielumiem. Ja to efektivitātei piemērotu vienādas prasības, dažas tehnoloģijas no tirgus tiktu izslēgtas, tādējādi negatīvi ietekmējot patērētājus. Šā iemesla dēļ, ekodizaina prasības nosakot atkarībā no katras tehnoloģijas potenciāla, tirgū tiek radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

| (14) | Ekodizaina prasībām vajadzētu visā Savienībā harmonizēt enerģijas patēriņa un slāpekļa oksīdu emisiju prasības attiecībā uz lokāliem telpu sildītājiem, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un samazinātu minēto ražojumu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(14)

Ekodizaina prasībām vajadzētu visā Savienībā harmonizēt enerģijas patēriņa un slāpekļa oksīdu emisiju prasības attiecībā uz lokāliem telpu sildītājiem, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un samazinātu minēto ražojumu ietekmi uz vidi.

| (15) | Lokālo telpu sildītāju praktiskas izmantošanas laikā to energoefektivitāte salīdzinājumā ar testēto telpu sildītāju energoefektivitāti ir mazāka. Lai sezonas telpu apsildes energoefektivitāti pietuvinātu lietderīgajai energoefektivitātei, ražotāji būtu jāmudina izmantot kontroles. Tālab uz šo abu vērtību starpību tiek attiecināts vispārējs samazinājums. Šo samazinājumu var kompensēt ar vairākām kontroles iespējām. |
| --- | --- |

(15)

Lokālo telpu sildītāju praktiskas izmantošanas laikā to energoefektivitāte salīdzinājumā ar testēto telpu sildītāju energoefektivitāti ir mazāka. Lai sezonas telpu apsildes energoefektivitāti pietuvinātu lietderīgajai energoefektivitātei, ražotāji būtu jāmudina izmantot kontroles. Tālab uz šo abu vērtību starpību tiek attiecināts vispārējs samazinājums. Šo samazinājumu var kompensēt ar vairākām kontroles iespējām.

| (16) | Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt lokālo telpu sildītāju funkcionalitāti vai cenu no tiešā lietotāja viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi. |
| --- | --- |

(16)

Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt lokālo telpu sildītāju funkcionalitāti vai cenu no tiešā lietotāja viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi.

| (17) | Nosakot ekodizaina prasību ieviešanas termiņus, ražotājiem vajadzētu dot pietiekami daudz laika to savu ražojumu konstrukcijas pārveidošanai, uz kuriem attiecas šī regula. Ieviešanas grafikam vajadzētu būt tādam, lai ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksām, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(17)

Nosakot ekodizaina prasību ieviešanas termiņus, ražotājiem vajadzētu dot pietiekami daudz laika to savu ražojumu konstrukcijas pārveidošanai, uz kuriem attiecas šī regula. Ieviešanas grafikam vajadzētu būt tādam, lai ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksām, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.

| (18) | Ražojumu parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi pieejami, harmonizētos standartus, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (3). |
| --- | --- |

(18)

Ražojumu parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi pieejami, harmonizētos standartus, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (3).

| (19) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.

| (20) | Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(20)

Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām.

| (21) | Lai vēl vairāk ierobežotu lokālo telpu sildītāju ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un nodošanu atkritumos. |
| --- | --- |

(21)

Lai vēl vairāk ierobežotu lokālo telpu sildītāju ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un nodošanu atkritumos.

| (22) | Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka indikatīvi kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka informācija par lokālo telpu sildītāju ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama. |
| --- | --- |

(22)

Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka indikatīvi kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka informācija par lokālo telpu sildītāju ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama.

| (23) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(23)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir noteiktas ekodizaina prasības, lai laistu tirgū un nodotu ekspluatācijā sadzīves lokālos telpu sildītājus ar nominālo siltuma jaudu 50 kW vai mazāku un komerciālos lokālos telpu sildītājus ar ražojuma vai atsevišķa tā segmenta jaudu 120 kW vai mazāku.

Šo regulu nepiemēro:

| a) | lokālajiem telpu sildītājiem, kuros siltuma ģenerēšanai izmanto tvaika kompresijas ciklu vai sorbcijas ciklu un kurus darbina ar elektriskiem kompresoriem vai kurināmo; |
| --- | --- |

a)

lokālajiem telpu sildītājiem, kuros siltuma ģenerēšanai izmanto tvaika kompresijas ciklu vai sorbcijas ciklu un kurus darbina ar elektriskiem kompresoriem vai kurināmo;

| b) | lokālajiem telpu sildītājiem, kas paredzēti nevis iekštelpu sildīšanai, lai ar siltuma konvekciju vai siltuma starojumu cilvēkiem nodrošinātu un uzturētu noteiktu siltumkomfortu, bet citām vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

lokālajiem telpu sildītājiem, kas paredzēti nevis iekštelpu sildīšanai, lai ar siltuma konvekciju vai siltuma starojumu cilvēkiem nodrošinātu un uzturētu noteiktu siltumkomfortu, bet citām vajadzībām;

| c) | lokālajiem telpu sildītājiem, ko paredzēts izmantot tikai ārpus telpām; |
| --- | --- |

c)

lokālajiem telpu sildītājiem, ko paredzēts izmantot tikai ārpus telpām;

| d) | lokālajiem telpu sildītājiem, kuru tiešā siltuma jauda veido mazāk nekā 6 % no kopējās tiešās un netiešās siltuma jaudas pie nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

d)

lokālajiem telpu sildītājiem, kuru tiešā siltuma jauda veido mazāk nekā 6 % no kopējās tiešās un netiešās siltuma jaudas pie nominālās siltuma jaudas;

| e) | gaisa sildīšanas iekārtām; |
| --- | --- |

e)

gaisa sildīšanas iekārtām;

| f) | pirtskrāsnīm; |
| --- | --- |

f)

pirtskrāsnīm;

| g) | pakārtotajiem sildītājiem. |
| --- | --- |

g)

pakārtotajiem sildītājiem.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “lokāls telpu sildītājs” ir telpu apsildes ierīce, kas siltumu nodod, izmantojot siltuma tiešu pārnesi vai siltuma tiešu pārnesi apvienojumā ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas, iespējams, siltumu nodrošinot arī citām telpām, un kas ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri, izmantojot attiecīgi Džoula efektu vai kurināmā sadedzināšanu, tieši pārvērš elektroenerģiju vai gāzveida vai šķidrā kurināmā enerģiju siltumā; |
| --- | --- |

1)

“lokāls telpu sildītājs” ir telpu apsildes ierīce, kas siltumu nodod, izmantojot siltuma tiešu pārnesi vai siltuma tiešu pārnesi apvienojumā ar siltuma pārnesi, izmantojot siltumnesēju, nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas, iespējams, siltumu nodrošinot arī citām telpām, un kas ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri, izmantojot attiecīgi Džoula efektu vai kurināmā sadedzināšanu, tieši pārvērš elektroenerģiju vai gāzveida vai šķidrā kurināmā enerģiju siltumā;

| 2) | “sadzīves lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, ko nav paredzēts izmantot komerciālām vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

“sadzīves lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, ko nav paredzēts izmantot komerciālām vajadzībām;

| 3) | “gāzveida kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida kurināmo; |
| --- | --- |

3)

“gāzveida kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida kurināmo;

| 4) | “šķidrā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto šķidru kurināmo; |
| --- | --- |

4)

“šķidrā kurināmā lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru vai lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru, kuros izmanto šķidru kurināmo;

| 5) | “elektrisks lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā siltuma ģenerēšanai izmanto elektrisko Džoula efektu; |
| --- | --- |

5)

“elektrisks lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā siltuma ģenerēšanai izmanto elektrisko Džoula efektu;

| 6) | “komerciāls lokālais telpu sildītājs” ir vai nu lokālais telpu kvēlsildītājs, vai cauruļveida lokālais telpu sildītājs; |
| --- | --- |

6)

“komerciāls lokālais telpu sildītājs” ir vai nu lokālais telpu kvēlsildītājs, vai cauruļveida lokālais telpu sildītājs;

| 7) | “lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes nav izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

7)

“lokālais telpu sildītājs ar vaļēju degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes nav izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 8) | “lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes ir izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai; |
| --- | --- |

8)

“lokālais telpu sildītājs ar slēgtu degkameru” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, kurā degšanas telpa un dūmgāzes ir izolētas no telpas, kurā ražojums ir uzstādīts, un kuram ir hermētisks savienojums ar dūmeni vai kurtuvi vai kuram ir vajadzīgs dūmvads sadegšanas produktu aizvadīšanai;

| 9) | “elektrisks pārnēsājams lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kas nav elektrisks stacionārs lokālais telpu sildītājs, elektrisks siltumakumulācijas lokālais telpu sildītājs, elektrisks grīdas lokālais telpu sildītājs, elektrisks starojuma lokālais telpu sildītājs, elektrisks telpu sildītājs ar redzami kvēlojošu sildelementu vai pakārtotais sildītājs; |
| --- | --- |

9)

“elektrisks pārnēsājams lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kas nav elektrisks stacionārs lokālais telpu sildītājs, elektrisks siltumakumulācijas lokālais telpu sildītājs, elektrisks grīdas lokālais telpu sildītājs, elektrisks starojuma lokālais telpu sildītājs, elektrisks telpu sildītājs ar redzami kvēlojošu sildelementu vai pakārtotais sildītājs;

| 10) | “elektrisks stacionārs lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurš nav paredzēts siltumenerģijas uzkrāšanai un kuru paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas un nav iebūvēts ēkas konstrukcijā vai ēkas apdarē; |
| --- | --- |

10)

“elektrisks stacionārs lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurš nav paredzēts siltumenerģijas uzkrāšanai un kuru paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas un nav iebūvēts ēkas konstrukcijā vai ēkas apdarē;

| 11) | “elektrisks siltumakumulācijas lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurš paredzēts siltuma uzkrāšanai akumulējošā, izolētā elementā un tā atdošanai vairākas stundas pēc akumulācijas fāzes; |
| --- | --- |

11)

“elektrisks siltumakumulācijas lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurš paredzēts siltuma uzkrāšanai akumulējošā, izolētā elementā un tā atdošanai vairākas stundas pēc akumulācijas fāzes;

| 12) | “elektrisks grīdas lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kuru paredzēts izmantot iebūvētu ēkas konstrukcijā vai ēkas apdarē; |
| --- | --- |

12)

“elektrisks grīdas lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kuru paredzēts izmantot iebūvētu ēkas konstrukcijā vai ēkas apdarē;

| 13) | “elektrisks starojuma lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurā sildelements ir pavēršams uz izmantošanas vietu, lai tā siltuma starojums tiešā veidā sildītu apsildāmos, un kura sildelementu nosedzošā režģa temperatūra normālos lietošanas apstākļos sasniedz vismaz 130 °C un/vai attiecībā uz citām virsmām – vismaz 100 °C; |
| --- | --- |

13)

“elektrisks starojuma lokālais telpu sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurā sildelements ir pavēršams uz izmantošanas vietu, lai tā siltuma starojums tiešā veidā sildītu apsildāmos, un kura sildelementu nosedzošā režģa temperatūra normālos lietošanas apstākļos sasniedz vismaz 130 °C un/vai attiecībā uz citām virsmām – vismaz 100 °C;

| 14) | “elektrisks starojuma lokālais telpu sildītājs ar redzami kvēlojošu sildelementu” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurā sildelements ir redzams no sildītāja ārpuses un kura temperatūra normālos lietošanas apstākļos sasniedz vismaz 650 °C; |
| --- | --- |

14)

“elektrisks starojuma lokālais telpu sildītājs ar redzami kvēlojošu sildelementu” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurā sildelements ir redzams no sildītāja ārpuses un kura temperatūra normālos lietošanas apstākļos sasniedz vismaz 650 °C;

| 15) | “pirtskrāsns” ir telpu apsildes ražojums, kas ir iebūvēts vai deklarēts kā izmantots sausajās vai slapjajās pirtīs vai līdzīgā vidē; |
| --- | --- |

15)

“pirtskrāsns” ir telpu apsildes ražojums, kas ir iebūvēts vai deklarēts kā izmantots sausajās vai slapjajās pirtīs vai līdzīgā vidē;

| 16) | “pakārtotais sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurš nespēj darboties autonomi un kuram jāsaņem signāli no ārēja komandaparāta, kas nav ražojuma daļa, bet ir tam pieslēgts, izmantojot vadības vadu, bezvadu risinājumus, elektrolīniju sakaru sistēmas vai līdzvērtīgu paņēmienu, lai regulētu siltumatdevi telpā, kurā ražojums ir uzstādīts; |
| --- | --- |

16)

“pakārtotais sildītājs” ir tāds elektrisks lokālais telpu sildītājs, kurš nespēj darboties autonomi un kuram jāsaņem signāli no ārēja komandaparāta, kas nav ražojuma daļa, bet ir tam pieslēgts, izmantojot vadības vadu, bezvadu risinājumus, elektrolīniju sakaru sistēmas vai līdzvērtīgu paņēmienu, lai regulētu siltumatdevi telpā, kurā ražojums ir uzstādīts;

| 17) | “lokālais telpu kvēlsildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas, tas ir vērsts uz lietošanas vietu tā, ka degļa siltumemisija, proti, pārsvarā infrasarkanais starojums, tieši silda apsildāmos, un tas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas; |
| --- | --- |

17)

“lokālais telpu kvēlsildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas, tas ir vērsts uz lietošanas vietu tā, ka degļa siltumemisija, proti, pārsvarā infrasarkanais starojums, tieši silda apsildāmos, un tas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas;

| 18) | “cauruļveida lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas un apsildāmo tuvumā, un tas telpu pārsvarā silda ar infrasarkano starojumu, ko izstaro caurule vai caurules, kuras silda caur tām plūstoši sadegšanas produkti, kurus aizvada caur dūmeju; |
| --- | --- |

18)

“cauruļveida lokālais telpu sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kurš aprīkots ar degli; to paredzēts uzstādīt augstumā virs galvas un apsildāmo tuvumā, un tas telpu pārsvarā silda ar infrasarkano starojumu, ko izstaro caurule vai caurules, kuras silda caur tām plūstoši sadegšanas produkti, kurus aizvada caur dūmeju;

| 19) | “cauruļveida sildītāja sistēma” ir cauruļveida lokālais telpu sildītājs, ko veido vairāk nekā viens atsevišķs deglis, kur viena degļa sadegšanas produkti var tikt ievadīti nākamajā deglī un kur vairāku degļu sadegšanas produktus aizvada viens nosūcējventilators; |
| --- | --- |

19)

“cauruļveida sildītāja sistēma” ir cauruļveida lokālais telpu sildītājs, ko veido vairāk nekā viens atsevišķs deglis, kur viena degļa sadegšanas produkti var tikt ievadīti nākamajā deglī un kur vairāku degļu sadegšanas produktus aizvada viens nosūcējventilators;

| 20) | “cauruļveida sildītāja segments” ir daļa no cauruļveida sildītāja sistēmas, kas ietver visus elementus, kuri nepieciešami autonomai darbībai, un ko tādējādi var testēt neatkarīgi no pārējām cauruļveida sildītāja sistēmas daļām; |
| --- | --- |

20)

“cauruļveida sildītāja segments” ir daļa no cauruļveida sildītāja sistēmas, kas ietver visus elementus, kuri nepieciešami autonomai darbībai, un ko tādējādi var testēt neatkarīgi no pārējām cauruļveida sildītāja sistēmas daļām;

| 21) | “dūmvadam nepievienots sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas, bet kurš nav lokālais telpu kvēlsildītājs; |
| --- | --- |

21)

“dūmvadam nepievienots sildītājs” ir lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kas sadegšanas produktus emitē telpā, kurā atrodas, bet kurš nav lokālais telpu kvēlsildītājs;

| 22) | “dūmenim pievienots sildītājs” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kuru paredzēts uzstādīt zem dūmeņa vai kurtuvē bez hermetizējuma starp šo ražojumu un dūmeņa vai kurtuves atveri, un tas sadegšanas produktiem ļauj brīvi plūst no degšanas telpas uz dūmeni vai dūmeju; |
| --- | --- |

22)

“dūmenim pievienots sildītājs” ir tāds lokālais telpu sildītājs, kurā izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo un kuru paredzēts uzstādīt zem dūmeņa vai kurtuvē bez hermetizējuma starp šo ražojumu un dūmeņa vai kurtuves atveri, un tas sadegšanas produktiem ļauj brīvi plūst no degšanas telpas uz dūmeni vai dūmeju;

| 23) | “gaisa sildīšanas iekārta” ir tāds ražojums, kas piegādā siltumu tikai gaisa apkures sistēmai; to var pievienot cauruļvadiem un paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas, un tas gaisa sadali nodrošina ar vēdaparātu nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas; |
| --- | --- |

23)

“gaisa sildīšanas iekārta” ir tāds ražojums, kas piegādā siltumu tikai gaisa apkures sistēmai; to var pievienot cauruļvadiem un paredzēts izmantot, kad tas ir nostiprināts konkrētā vietā vai pie sienas, un tas gaisa sadali nodrošina ar vēdaparātu nolūkā sasniegt un uzturēt noteiktu cilvēkiem paredzētu siltumkomforta līmeni noslēgtā telpā, kurā ražojums atrodas;

| 24) | “tiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, ko ražojums nodod apkārtējam gaisam starošanas vai konvekcijas ceļā, izņemot to ražojuma siltuma jaudu, ko tas nodod siltumnesējam; |
| --- | --- |

24)

“tiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, ko ražojums nodod apkārtējam gaisam starošanas vai konvekcijas ceļā, izņemot to ražojuma siltuma jaudu, ko tas nodod siltumnesējam;

| 25) | “netiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, kuru, izmantojot to pašu siltuma ģenerēšanas procesu, kas nodrošina ražojuma tiešo siltuma jaudu, nodod siltumnesējam; |
| --- | --- |

25)

“netiešā siltuma jauda” ir kW izteikta ražojuma siltuma jauda, kuru, izmantojot to pašu siltuma ģenerēšanas procesu, kas nodrošina ražojuma tiešo siltuma jaudu, nodod siltumnesējam;

| 26) | “netiešas sildīšanas funkcija” nozīmē, ka ražojums spēj daļu no kopējās siltuma jaudas nodot siltumnesējam, lai to izmantotu telpu sildīšanai vai saimniecības ūdens uzsildīšanai; |
| --- | --- |

26)

“netiešas sildīšanas funkcija” nozīmē, ka ražojums spēj daļu no kopējās siltuma jaudas nodot siltumnesējam, lai to izmantotu telpu sildīšanai vai saimniecības ūdens uzsildīšanai;

| 27) | “nominālā siltuma jauda” (Pnom
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar tādiem ražotāja deklarētiem maksimālas siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi; |
| --- | --- |

27)

“nominālā siltuma jauda” (Pnom
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar tādiem ražotāja deklarētiem maksimālas siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi;

| 28) | “minimālā siltuma jauda” (Pmin
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar ražotāja deklarētiem minimālas siltuma jaudas iestatījumiem; |
| --- | --- |

28)

“minimālā siltuma jauda” (Pmin
  ) ir kW izteikta lokālā telpu sildītāja siltuma jauda, kurā ietverta gan tiešā siltuma jauda, gan netiešā siltuma jauda (attiecīgos gadījumos), sildītāju darbinot ar ražotāja deklarētiem minimālas siltuma jaudas iestatījumiem;

| 29) | “maksimālā ilgstošā siltuma jauda” (Pmax,c
  ) ir kW izteikta elektriska lokālā telpu sildītāja deklarētā siltuma jauda, kad sildītāju darbina ar tādiem ražotāja deklarētiem maksimālās siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi; |
| --- | --- |

29)

“maksimālā ilgstošā siltuma jauda” (Pmax,c
  ) ir kW izteikta elektriska lokālā telpu sildītāja deklarētā siltuma jauda, kad sildītāju darbina ar tādiem ražotāja deklarētiem maksimālās siltuma jaudas iestatījumiem, ko var nodrošināt ilglaicīgi;

| 30) | “paredzēts lietošanai ārpus telpām” nozīmē, ka ražojums ir piemērots drošai izmantošanai ārpus slēgtām telpām, ieskaitot iespējamu izmantošanu āra apstākļos; |
| --- | --- |

30)

“paredzēts lietošanai ārpus telpām” nozīmē, ka ražojums ir piemērots drošai izmantošanai ārpus slēgtām telpām, ieskaitot iespējamu izmantošanu āra apstākļos;

| 31) | “ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti II pielikuma 3. punkta 1., 2. vai 3. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis. |
| --- | --- |

31)

“ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti II pielikuma 3. punkta 1., 2. vai 3. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis.

II līdz V pielikuma vajadzībām papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.

3. pants

Ekodizaina prasības un termiņi

1.   Lokālo telpu sildītāju ekodizaina prasības ir noteiktas II pielikumā.

2.   Lokālie telpu sildītāji atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām no 2018. gada 1. janvāra.

3.   Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar III pielikumā noteiktajām metodēm.

4. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Direktīvas 2009/125/EK 8. panta 2. punktā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles jeb konstrukcijas iekšējās kontroles sistēma vai direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.

2.   Atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šīs regulas II pielikuma 3. punkta b) apakšpunktā noteikto informāciju.

3.   Ja tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija par kādu modeli ir iegūta, veicot aprēķinus uz konstrukcijas pamata vai ekstrapolējot no ekvivalentām iekārtām iegūtus rezultātus, vai arī izmantojot abus šos paņēmienus, tehniskajā dokumentācijā iekļauj informāciju par šiem aprēķiniem un/vai ekstrapolācijām un par testiem, ko ražotāji ir veikuši, lai pārbaudītu veikto aprēķinu precizitāti. Šādos gadījumos tehniskajā dokumentācijā iekļauj arī visu citu ekvivalento modeļu sarakstu, par kuriem tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija ir tikusi iegūta tādā pašā veidā.

5. pants

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes saistībā ar atbilstības nodrošināšanu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstis piemēro šīs regulas IV pielikumā noteikto verifikācijas procedūru.

6. pants

Indikatīvie kritēriji

Šīs regulas V pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamiem lokālajiem telpu sildītājiem ar labākajiem raksturlielumiem.

7. pants

Pārskatīšana

Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, Komisija šo regulu pārskata un par pārskatīšanas rezultātiem informē Apspriežu forumu ne vēlāk kā 2019. gada 1. janvārī. Pārskatīšanā jo īpaši izvērtē:

| — | vai ir lietderīgi noteikt stingrākas ekodizaina prasības energoefektivitātei un slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām, |
| --- | --- |

—

vai ir lietderīgi noteikt stingrākas ekodizaina prasības energoefektivitātei un slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām,

| — | vai būtu jākoriģē verifikācijas pielaides, |
| --- | --- |

—

vai būtu jākoriģē verifikācijas pielaides,

| — | vai lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitātes novērtēšanā izmantotie korekcijas koeficienti ir derīgi, |
| --- | --- |

—

vai lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitātes novērtēšanā izmantotie korekcijas koeficienti ir derīgi,

| — | cik lietderīgi būtu ieviest trešās puses sertifikāciju. |
| --- | --- |

—

cik lietderīgi būtu ieviest trešās puses sertifikāciju.

8. pants

Pārejas noteikumi

Līdz 2018. gada 1. janvārim dalībvalstis var atļaut laist tirgū un ekspluatācijā lokālos telpu sildītājus, kas atbilst valsts prasībām par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti un slāpekļa oksīdu emisijām, kuras ir spēkā šīs regulas pieņemšanas brīdī.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 28. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 24. aprīļa Deleģētā regula (ES) 2015/1186, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 20. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

II līdz V pielikumā piemērojamās definīcijas

Regulas II līdz V pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs
  ) ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu, ko nodrošina lokāls telpu sildītājs, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai; |
| --- | --- |

1)

“telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs
  ) ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu, ko nodrošina lokāls telpu sildītājs, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai;

| 2) | “pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES elektroenerģijas ražošanas efektivitātes un kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5; |
| --- | --- |

2)

“pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES elektroenerģijas ražošanas efektivitātes un kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5;

| 3) | “slāpekļa oksīdu emisijas” ir slāpekļa oksīdu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka mg/kWhinput, pamatojoties uz gāzveida vai šķidrā kurināmā lokālo telpu sildītāju un komerciālo lokālo telpu sildītāju augstāko siltumspēju (GCV); |
| --- | --- |

3)

“slāpekļa oksīdu emisijas” ir slāpekļa oksīdu emisijas pie nominālās siltuma jaudas, ko izsaka mg/kWhinput, pamatojoties uz gāzveida vai šķidrā kurināmā lokālo telpu sildītāju un komerciālo lokālo telpu sildītāju augstāko siltumspēju (GCV);

| 4) | “zemākā siltumspēja” (NCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, kuras mitruma saturs atbilst kurināmā mitrumam, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti netiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; |
| --- | --- |

4)

“zemākā siltumspēja” (NCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, kuras mitruma saturs atbilst kurināmā mitrumam, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti netiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai;

| 5) | “sausās masas augstākā siltumspēja” (GCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, no kuras izkaltēts saistītais mitrums, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti tiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā radušos ūdens tvaiku kondensācijas siltumu; |
| --- | --- |

5)

“sausās masas augstākā siltumspēja” (GCV) ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, no kuras izkaltēts saistītais mitrums, pilnībā sadegot skābeklī, un kad sadegšanas produkti tiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā radušos ūdens tvaiku kondensācijas siltumu;

| 6) | “lietderības koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi ηth,nom
  vai ηth,min
  ) ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo enerģiju, kas pievadīta lokālajam telpu sildītājam, kur:






  a) | sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem kopējo pievadīto enerģiju izsaka kā NCV un/vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju; |
| --- | --- | --- |

6)

“lietderības koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi ηth,nom
  vai ηth,min
  ) ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo enerģiju, kas pievadīta lokālajam telpu sildītājam, kur:

a)

sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem kopējo pievadīto enerģiju izsaka kā NCV un/vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju;

| b) | komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem kopējo pievadīto enerģiju izsaka kā GCV un kā ar CC reizinātu gala enerģiju; |
| --- | --- |

b)

komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem kopējo pievadīto enerģiju izsaka kā GCV un kā ar CC reizinātu gala enerģiju;

| 7) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas” (elmax
  ) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis; |
| --- | --- |

7)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas” (elmax
  ) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina nominālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis;

| 8) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” (elmin
  ) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina minimālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis; |
| --- | --- |

8)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” (elmin
  ) ir lokālā telpu sildītāja elektriskās jaudas patēriņš, kad tas nodrošina minimālo siltuma jaudu. Elektriskās jaudas patēriņu izsaka kW un nosaka, neņemot vērā cirkulācijas sūkņa jaudas patēriņu, ja ražojumam ir arī netiešas sildīšanas funkcija un ja tajā ir integrēts cirkulācijas sūknis;

| 9) | “nepieciešamā elektriskā jauda gaidstāves režīmā” (elsb
  ) ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā; |
| --- | --- |

9)

“nepieciešamā elektriskā jauda gaidstāves režīmā” (elsb
  ) ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā;

| 10) | “pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda” (Ppilot
  ) ir kW izteikts ražojumā izmantotā gāzveida vai šķidrā kurināmā patēriņš, kad ilgāk nekā piecas minūtes pirms galvenā degļa ieslēgšanas tiek uzturēta liesma, kura kalpo kā aizdedzes avots spēcīgākam sadegšanas procesam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu nominālo vai daļējas slodzes siltuma jaudu; |
| --- | --- |

10)

“pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda” (Ppilot
  ) ir kW izteikts ražojumā izmantotā gāzveida vai šķidrā kurināmā patēriņš, kad ilgāk nekā piecas minūtes pirms galvenā degļa ieslēgšanas tiek uzturēta liesma, kura kalpo kā aizdedzes avots spēcīgākam sadegšanas procesam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu nominālo vai daļējas slodzes siltuma jaudu;

| 11) | “manuāls siltumpadeves regulators ar integrētu termostatu” ir ražojumā iebūvēta, manuāli darbināma sensorierīce, kas mēra un regulē tā akumulācijas elementa temperatūru, lai mainītu akumulēto siltuma daudzumu; |
| --- | --- |

11)

“manuāls siltumpadeves regulators ar integrētu termostatu” ir ražojumā iebūvēta, manuāli darbināma sensorierīce, kas mēra un regulē tā akumulācijas elementa temperatūru, lai mainītu akumulēto siltuma daudzumu;

| 12) | “manuāls siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru” ir ražojumā iebūvēta, manuāli darbināma sensorierīce, kas mēra tā akumulācijas elementa temperatūru un maina akumulēto siltuma daudzumu atkarībā no telpas temperatūras un/vai ārtelpu temperatūras; |
| --- | --- |

12)

“manuāls siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru” ir ražojumā iebūvēta, manuāli darbināma sensorierīce, kas mēra tā akumulācijas elementa temperatūru un maina akumulēto siltuma daudzumu atkarībā no telpas temperatūras un/vai ārtelpu temperatūras;

| 13) | “elektronisks siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru vai ko regulē enerģijas piegādātājs” ir ražojumā iebūvēta, automātiski darbināma sensorierīce, kas mēra tā akumulācijas elementa temperatūru un maina akumulēto siltuma daudzumu atkarībā no telpas temperatūras un/vai ārtelpu temperatūras, vai ierīce, kuras padeves režīmu var regulēt enerģijas piegādātājs; |
| --- | --- |

13)

“elektronisks siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru vai ko regulē enerģijas piegādātājs” ir ražojumā iebūvēta, automātiski darbināma sensorierīce, kas mēra tā akumulācijas elementa temperatūru un maina akumulēto siltuma daudzumu atkarībā no telpas temperatūras un/vai ārtelpu temperatūras, vai ierīce, kuras padeves režīmu var regulēt enerģijas piegādātājs;

| 14) | “siltuma jaudas regulēšana ar ventilatoru” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu un regulējamu ventilatoru (vai ventilatoriem), lai mainītu siltuma jaudu atkarībā no siltuma pieprasījuma; |
| --- | --- |

14)

“siltuma jaudas regulēšana ar ventilatoru” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu un regulējamu ventilatoru (vai ventilatoriem), lai mainītu siltuma jaudu atkarībā no siltuma pieprasījuma;

| 15) | “vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojums nevar automātiski mainīt siltuma jaudu un ka netiek saņemta informācija par telpas temperatūru, lai varētu automātiski pielāgot siltuma jaudu; |
| --- | --- |

15)

“vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka ražojums nevar automātiski mainīt siltuma jaudu un ka netiek saņemta informācija par telpas temperatūru, lai varētu automātiski pielāgot siltuma jaudu;

| 16) | “manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka var manuāli mainīt ražojuma siltuma jaudu, t. i., ir vismaz divi siltuma jaudas iestatījumi, taču tas nav aprīkots ar ierīci, kas automātiski regulē siltuma jaudu atkarībā no vēlamās iekštelpu temperatūras; |
| --- | --- |

16)

“manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas” nozīmē, ka var manuāli mainīt ražojuma siltuma jaudu, t. i., ir vismaz divi siltuma jaudas iestatījumi, taču tas nav aprīkots ar ierīci, kas automātiski regulē siltuma jaudu atkarībā no vēlamās iekštelpu temperatūras;

| 17) | “ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar analogu ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai; |
| --- | --- |

17)

“ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar analogu ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai;

| 18) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai; |
| --- | --- |

18)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai;

| 19) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras 24 stundas ilgam taimera periodam; |
| --- | --- |

19)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūras 24 stundas ilgam taimera periodam;

| 20) | “ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūru visai nedēļai. Jābūt iespējai septiņu dienu periodā noteikt atšķirīgus iestatījumus katrai dienai; |
| --- | --- |

20)

“ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas ļauj ražojumam automātiski mainīt siltuma jaudu noteiktā laika periodā atkarībā no tā, kāds ir nepieciešamais iekštelpu apsildes līmenis komforta nodrošināšanai, un ļauj iestatīt laikus un temperatūru visai nedēļai. Jābūt iespējai septiņu dienu periodā noteikt atšķirīgus iestatījumus katrai dienai;

| 21) | “telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas automātiski samazina iestatīto telpas temperatūru, ja telpā nav cilvēku; |
| --- | --- |

21)

“telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas automātiski samazina iestatīto telpas temperatūru, ja telpā nav cilvēku;

| 22) | “telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas samazina siltuma jaudu, ja ir atvērts logs vai durvis. Ja izmanto sensoru loga vai durvju atvēršanas detektēšanai, tas var būt uzstādīts vai nu kopā ar ražojumu, vai ārpusē pie ražojuma, iebūvēts ēkā, vai arī tā var būt visu šo variantu kombinācija; |
| --- | --- |

22)

“telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas samazina siltuma jaudu, ja ir atvērts logs vai durvis. Ja izmanto sensoru loga vai durvju atvēršanas detektēšanai, tas var būt uzstādīts vai nu kopā ar ražojumu, vai ārpusē pie ražojuma, iebūvēts ēkā, vai arī tā var būt visu šo variantu kombinācija;

| 23) | “ar tālvadības funkciju” nozīmē, ka ir iespējama attālināta saziņa ar ražojuma vadības sistēmu, atrodoties ārpus ēkas, kurā uzstādīts ražojums; |
| --- | --- |

23)

“ar tālvadības funkciju” nozīmē, ka ir iespējama attālināta saziņa ar ražojuma vadības sistēmu, atrodoties ārpus ēkas, kurā uzstādīts ražojums;

| 24) | “ar adaptīvu palaišanas vadību” nozīmē funkciju, kas prognozē un ierosina optimālu apsildes palaišanu, lai iestatītā temperatūra tiktu sasniegta vēlamajā laikā; |
| --- | --- |

24)

“ar adaptīvu palaišanas vadību” nozīmē funkciju, kas prognozē un ierosina optimālu apsildes palaišanu, lai iestatītā temperatūra tiktu sasniegta vēlamajā laikā;

| 25) | “ar darbības laika ierobežojumu” nozīmē, ka ražojumam ir funkcija, kas automātiski deaktivē ražojumu pēc iepriekš noteikta perioda; |
| --- | --- |

25)

“ar darbības laika ierobežojumu” nozīmē, ka ražojumam ir funkcija, kas automātiski deaktivē ražojumu pēc iepriekš noteikta perioda;

| 26) | “ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas mēra gaisa temperatūru un siltuma starojuma temperatūru; |
| --- | --- |

26)

“ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā” nozīmē, ka ražojums ir aprīkots ar iebūvētu vai ārēju elektronisku ierīci, kas mēra gaisa temperatūru un siltuma starojuma temperatūru;

| 27) | “vienpakāpes” nozīmē, ka ražojums nespēj automātiski mainīt siltuma jaudu; |
| --- | --- |

27)

“vienpakāpes” nozīmē, ka ražojums nespēj automātiski mainīt siltuma jaudu;

| 28) | “divpakāpju” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu divos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā; |
| --- | --- |

28)

“divpakāpju” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu divos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā;

| 29) | “modulējošs” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu vismaz trijos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā; |
| --- | --- |

29)

“modulējošs” nozīmē, ka ražojums spēj automātiski regulēt siltuma jaudu vismaz trijos atšķirīgos līmeņos atkarībā no faktiskās iekštelpu gaisa temperatūras un vēlamās iekštelpu gaisa temperatūras; to regulē, izmantojot temperatūras sensorierīces un saskarni, kam nav noteikti jābūt integrētai ražojumā;

| 30) | “gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad ražojums ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, un/vai informācijas vai statusa rādījums; |
| --- | --- |

30)

“gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad ražojums ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, un/vai informācijas vai statusa rādījums;

| 31) | “cauruļveida sistēmas siltuma jauda” ir kW izteikta visu caurules segmentu kopējā siltuma jauda attiecīgā konfigurācijā, kādā sistēma laista tirgū; |
| --- | --- |

31)

“cauruļveida sistēmas siltuma jauda” ir kW izteikta visu caurules segmentu kopējā siltuma jauda attiecīgā konfigurācijā, kādā sistēma laista tirgū;

| 32) | “caurules segmenta siltuma jauda” ir kW izteikta siltuma jauda vienam caurules segmentam, kas kopā ar citiem caurules segmentiem ir cauruļveida sistēmas konfigurācijas daļa; |
| --- | --- |

32)

“caurules segmenta siltuma jauda” ir kW izteikta siltuma jauda vienam caurules segmentam, kas kopā ar citiem caurules segmentiem ir cauruļveida sistēmas konfigurācijas daļa;

| 33) | “starošanas koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi RFnom
  vai RFmin
  ) ir % izteikta ražojuma infrasarkanā starojuma jaudas attiecība pret kopējo pievadīto enerģiju, kad tiek nodrošināta nominālā vai minimālā siltuma jauda; to aprēķina, infrasarkanā starojuma jaudu dalot ar kopējo pievadīto enerģiju, balstoties uz kurināmā zemāko siltumspēju (NCV), kad tiek nodrošināta nominālā vai minimālā siltuma jauda; |
| --- | --- |

33)

“starošanas koeficients pie nominālās vai minimālās siltuma jaudas” (attiecīgi RFnom
  vai RFmin
  ) ir % izteikta ražojuma infrasarkanā starojuma jaudas attiecība pret kopējo pievadīto enerģiju, kad tiek nodrošināta nominālā vai minimālā siltuma jauda; to aprēķina, infrasarkanā starojuma jaudu dalot ar kopējo pievadīto enerģiju, balstoties uz kurināmā zemāko siltumspēju (NCV), kad tiek nodrošināta nominālā vai minimālā siltuma jauda;

| 34) | “apvalka izolācija” ir ražojuma apvalka vai apšuvuma siltumizolācijas līmenis, ko izmanto, lai mazinātu siltuma zudumus gadījumos, kad ražojumu drīkst izvietot ārpus telpām; |
| --- | --- |

34)

“apvalka izolācija” ir ražojuma apvalka vai apšuvuma siltumizolācijas līmenis, ko izmanto, lai mazinātu siltuma zudumus gadījumos, kad ražojumu drīkst izvietot ārpus telpām;

| 35) | “apvalka zudumu koeficients” ir % izteikti siltuma zudumi no tās ražojuma daļas, kas uzstādīta ārpus apsildāmās slēgtās telpas; tos nosaka pēc minētās daļas attiecīgā apvalka siltuma caurlaides; |
| --- | --- |

35)

“apvalka zudumu koeficients” ir % izteikti siltuma zudumi no tās ražojuma daļas, kas uzstādīta ārpus apsildāmās slēgtās telpas; tos nosaka pēc minētās daļas attiecīgā apvalka siltuma caurlaides;

| 36) | “modeļa identifikators” ir kods, parasti burtciparu kods, ar kuru konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli atšķir no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

36)

“modeļa identifikators” ir kods, parasti burtciparu kods, ar kuru konkrētu lokālā telpu sildītāja modeli atšķir no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai ražotāja nosaukumu;

| 37) | “mitruma saturs” ir ūdens masa lokālajā telpu sildītājā izmantotajā degvielā attiecībā pret degvielas kopējo masu. |
| --- | --- |

37)

“mitruma saturs” ir ūdens masa lokālajā telpu sildītājā izmantotajā degvielā attiecībā pret degvielas kopējo masu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Ekodizaina prasības

1.   Īpašas ekodizaina prasības telpu apsildes sezonas energoefektivitātei

| a) | No 2018. gada 1. janvāra lokālie telpu sildītāji atbilst šādām prasībām:






  i) | lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 42 %; |
| --- | --- | --- |

a)

No 2018. gada 1. janvāra lokālie telpu sildītāji atbilst šādām prasībām:

i)

lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 42 %;

| ii) | lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 72 %; |
| --- | --- |

ii)

lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 72 %;

| iii) | elektriskiem pārnēsājamiem lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 36 %; |
| --- | --- |

iii)

elektriskiem pārnēsājamiem lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 36 %;

| iv) | elektriskiem stacionāriem lokālajiem telpu sildītājiem, kuru nominālā siltuma jauda ir lielāka par 250 W, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 38 %; |
| --- | --- |

iv)

elektriskiem stacionāriem lokālajiem telpu sildītājiem, kuru nominālā siltuma jauda ir lielāka par 250 W, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 38 %;

| v) | elektriskiem stacionāriem lokālajiem telpu sildītājiem, kuru nominālā siltuma jauda ir 250 W vai mazāka, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 34 %; |
| --- | --- |

v)

elektriskiem stacionāriem lokālajiem telpu sildītājiem, kuru nominālā siltuma jauda ir 250 W vai mazāka, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 34 %;

| vi) | elektriskiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 38,5 %; |
| --- | --- |

vi)

elektriskiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 38,5 %;

| vii) | elektriskiem grīdas lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 38 %; |
| --- | --- |

vii)

elektriskiem grīdas lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 38 %;

| viii) | elektriskiem starojuma lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 35 %; |
| --- | --- |

viii)

elektriskiem starojuma lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 35 %;

| ix) | elektriskiem starojuma lokālajiem telpu sildītājiem ar redzami kvēlojošu sildelementu, kuru nominālā siltuma jauda ir lielāka par 1,2 kW, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 35 %; |
| --- | --- |

ix)

elektriskiem starojuma lokālajiem telpu sildītājiem ar redzami kvēlojošu sildelementu, kuru nominālā siltuma jauda ir lielāka par 1,2 kW, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 35 %;

| x) | elektriskiem starojuma lokālajiem telpu sildītājiem ar redzami kvēlojošu sildelementu, kuru nominālā siltuma jauda ir 1,2 kW vai mazāka, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 31 %; |
| --- | --- |

x)

elektriskiem starojuma lokālajiem telpu sildītājiem ar redzami kvēlojošu sildelementu, kuru nominālā siltuma jauda ir 1,2 kW vai mazāka, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 31 %;

| xi) | lokālajiem telpu kvēlsildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 85 %; |
| --- | --- |

xi)

lokālajiem telpu kvēlsildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 85 %;

| xii) | cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 74 %. |
| --- | --- |

xii)

cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte nav mazāka par 74 %.

2.   Īpašas ekodizaina prasības emisijām

| a) | No 2018. gada 1. janvāra šķidrā un gāzveida kurināmā lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:






  i) | lokālo telpu sildītāju ar vaļēju degkameru un lokālo telpu sildītāju ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, NOx emisijas nepārsniedz 130 mg/kWhinput, balstoties uz GCV; |
| --- | --- | --- |

a)

No 2018. gada 1. janvāra šķidrā un gāzveida kurināmā lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas nepārsniedz šādas vērtības:

i)

lokālo telpu sildītāju ar vaļēju degkameru un lokālo telpu sildītāju ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, NOx emisijas nepārsniedz 130 mg/kWhinput, balstoties uz GCV;

| ii) | lokālo telpu kvēlsildītāju un cauruļveida lokālo telpu sildītāju NOx emisijas nepārsniedz 200 mg/kWhinput, balstoties uz GCV. |
| --- | --- |

ii)

lokālo telpu kvēlsildītāju un cauruļveida lokālo telpu sildītāju NOx emisijas nepārsniedz 200 mg/kWhinput, balstoties uz GCV.

3.   Prasības informācijai par ražojumu

| a) | No 2018. gada 1. janvāra attiecībā uz lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:






  i) | uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatas un ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnes satur šādus elementus:






  1) | gāzveida vai šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – 1. tabulā noteiktā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

No 2018. gada 1. janvāra attiecībā uz lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:

i)

uzstādītājiem un galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatas un ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnes satur šādus elementus:

1)

gāzveida vai šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem – 1. tabulā noteiktā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus;

| 2) | elektriskiem lokālajiem telpu sildītājiem – 2. tabulā noteiktā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus; |
| --- | --- |

2)

elektriskiem lokālajiem telpu sildītājiem – 2. tabulā noteiktā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus;

| 3) | komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem – 3. tabulā noteiktā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus; |
| --- | --- |

3)

komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem – 3. tabulā noteiktā informācija, norādot to tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus;

| 4) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

4)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, lokālo telpu sildītāju montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| 5) | informācija par demontāžu, pārstrādāšanu un/vai iznīcināšanu aprites cikla beigās; |
| --- | --- |

5)

informācija par demontāžu, pārstrādāšanu un/vai iznīcināšanu aprites cikla beigās;

| ii) | atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 4. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:






  1) | a) apakšpunktā noteiktie elementi; |
| --- | --- | --- |

ii)

atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 4. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:

1)

a) apakšpunktā noteiktie elementi;

| 2) | attiecīgā gadījumā – visu ekvivalento modeļu saraksts. |
| --- | --- |

2)

attiecīgā gadījumā – visu ekvivalento modeļu saraksts.

| b) | No 2018. gada 1. janvāra attiecībā uz lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:






  i) | tikai attiecībā uz dūmvadam nepievienotiem lokālajiem telpu sildītājiem un dūmenim pievienotiem lokālajiem telpu sildītājiem – galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs un uz ražojuma iepakojuma skaidri redzami un salasāmi norāda šādu teikumu valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kur ražojumu laiž tirgū: “Ražojumu nav paredzēts izmantot kā galveno apsildes iekārtu.”:






  1) | galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās šo teikumu norāda uz rokasgrāmatas vāka; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

No 2018. gada 1. janvāra attiecībā uz lokālajiem telpu sildītājiem sniedz šādu informāciju par ražojumu:

i)

tikai attiecībā uz dūmvadam nepievienotiem lokālajiem telpu sildītājiem un dūmenim pievienotiem lokālajiem telpu sildītājiem – galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs un uz ražojuma iepakojuma skaidri redzami un salasāmi norāda šādu teikumu valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kur ražojumu laiž tirgū: “Ražojumu nav paredzēts izmantot kā galveno apsildes iekārtu.”:

1)

galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās šo teikumu norāda uz rokasgrāmatas vāka;

| 2) | ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs šo teikumu norāda kopā ar citiem ražojuma parametriem; |
| --- | --- |

2)

ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs šo teikumu norāda kopā ar citiem ražojuma parametriem;

| 3) | uz ražojuma iepakojuma šo teikumu norāda vietā, kas labi saredzama, kad ražojums ir izstādīts galalietotājiem aplūkošanai pirms iegādes; |
| --- | --- |

3)

uz ražojuma iepakojuma šo teikumu norāda vietā, kas labi saredzama, kad ražojums ir izstādīts galalietotājiem aplūkošanai pirms iegādes;

| ii) | tikai attiecībā uz elektriskiem pārnēsājamiem lokālajiem telpu sildītājiem – galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs un uz ražojuma iepakojuma skaidri redzami un salasāmi norāda šādu teikumu valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kur ražojumu laiž tirgū: “Šis ražojums ir derīgs tikai izmantošanai telpās ar labu izolāciju vai neregulārai izmantošanai.”:






  1) | galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās šo teikumu norāda uz rokasgrāmatas vāka; |
| --- | --- | --- |

ii)

tikai attiecībā uz elektriskiem pārnēsājamiem lokālajiem telpu sildītājiem – galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs un uz ražojuma iepakojuma skaidri redzami un salasāmi norāda šādu teikumu valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kur ražojumu laiž tirgū: “Šis ražojums ir derīgs tikai izmantošanai telpās ar labu izolāciju vai neregulārai izmantošanai.”:

1)

galalietotājiem paredzētās rokasgrāmatās šo teikumu norāda uz rokasgrāmatas vāka;

| 2) | ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs šo teikumu norāda kopā ar citiem ražojuma parametriem; |
| --- | --- |

2)

ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs šo teikumu norāda kopā ar citiem ražojuma parametriem;

| 3) | uz ražojuma iepakojuma šo teikumu norāda vietā, kas labi saredzama, kad ražojums ir izstādīts galalietotājiem aplūkošanai pirms iegādes. |
| --- | --- |

3)

uz ražojuma iepakojuma šo teikumu norāda vietā, kas labi saredzama, kad ražojums ir izstādīts galalietotājiem aplūkošanai pirms iegādes.

1. tabula

Informācijas prasības gāzveida/šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem

| Modeļa identifikators(-i): |
| --- |
| Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē] |
| Tiešā siltuma jauda: ... (kW) |
| Netiešā siltuma jauda: ... (kW) |
| Kurināmais | | | Telpu apsildes emisijas (1) |
| NOx |
| Izvēlēties kurināmā veidu | [gāzveida/šķidrais] | [norādīt] | [mg/kWhinput] (GCV) |
| | | | |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība |
| Siltuma jauda | | Lietderības koeficients (NCV) |
| Nominālā siltuma jauda | Pnom | x,x | kW | | Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas | ηth,nom | x,x | % |
| Minimālā siltuma jauda (indikatīvi) | Pmin | [x,x/nepiemēro] | kW | | Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi) | ηth,min | [x,x/nepiemēro] | % |
| | | | | | |
| Papildu elektroenerģijas patēriņš | | Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips (izvēlēties vienu) |
| Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW | | vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] |
| Pie minimālās siltuma jaudas | elmin | x,xxx | kW | | manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] |
| Gaidstāves režīmā | elSB | x,xxx | kW | | ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | [jā/nē] |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | [jā/nē] |
| | | Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus) |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | [jā/nē] |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | [jā/nē] |
| | | ar tālvadības funkciju | [jā/nē] |
| | | ar adaptīvu palaišanas vadību | [jā/nē] |
| | | ar darbības laika ierobežojumu | [jā/nē] |
| | | ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā | [jā/nē] |
| Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda | | |
| Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā) | Ppilot | [x,xxx/nepiemēro] | kW | | |
| Kontaktinformācija | Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese |

Modeļa identifikators(-i):

Netiešas sildīšanas funkcija: [jā/nē]

Tiešā siltuma jauda: ... (kW)

Netiešā siltuma jauda: ... (kW)

Kurināmais

Telpu apsildes emisijas (1)

NOx

Izvēlēties kurināmā veidu

[gāzveida/šķidrais]

[norādīt]

[mg/kWhinput] (GCV)

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Siltuma jauda

Lietderības koeficients (NCV)

Nominālā siltuma jauda

Pnom

x,x

kW

Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas

ηth,nom

x,x

%

Minimālā siltuma jauda (indikatīvi)

Pmin

[x,x/nepiemēro]

kW

Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (indikatīvi)

ηth,min

[x,x/nepiemēro]

%

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips (izvēlēties vienu)

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Pie minimālās siltuma jaudas

elmin

x,xxx

kW

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Gaidstāves režīmā

elSB

x,xxx

kW

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

[jā/nē]

Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus)

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

[jā/nē]

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

[jā/nē]

ar tālvadības funkciju

[jā/nē]

ar adaptīvu palaišanas vadību

[jā/nē]

ar darbības laika ierobežojumu

[jā/nē]

ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā

[jā/nē]

Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda

Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā)

Ppilot

[x,xxx/nepiemēro]

kW

Kontaktinformācija

Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese

2. tabula

Informācijas prasības elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem

| Modeļa identifikators(-i): |
| --- |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Vienība |
| Siltuma jauda | | Siltuma pievades tips, tikai elektriskajiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem (izvēlēties vienu) |
| Nominālā siltuma jauda | Pnom | x,x | kW | | manuāls siltumpadeves regulators ar integrētu termostatu | [jā/nē] |
| Minimālā siltuma jauda (indikatīvi) | Pmin | [x,x/nepiemēro] | kW | | manuāls siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru | [jā/nē] |
| Maksimālā nepārtrauktā siltuma jauda | Pmax,c | x,x | kW | | elektronisks siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru | [jā/nē] |
| Papildu elektroenerģijas patēriņš | | | | | siltuma jaudas regulēšana ar ventilatoru | [jā/nē] |
| Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW | | Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips (izvēlēties vienu) |
| Pie minimālās siltuma jaudas | elmin | x,xxx | kW | | vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] |
| Gaidstāves režīmā | elSB | x,xxx | kW | | manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | [jā/nē] |
| | | ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | [jā/nē] |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | [jā/nē] |
| | | ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | [jā/nē] |
| | | Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus) |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | [jā/nē] |
| | | telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | [jā/nē] |
| | | ar tālvadības funkciju | [jā/nē] |
| | | ar adaptīvu palaišanas vadību | [jā/nē] |
| | | ar darbības laika ierobežojumu | [jā/nē] |
| | | ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā | [jā/nē] |
| Kontaktinformācija | Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese |

Modeļa identifikators(-i):

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Vienība

Siltuma jauda

Siltuma pievades tips, tikai elektriskajiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem (izvēlēties vienu)

Nominālā siltuma jauda

Pnom

x,x

kW

manuāls siltumpadeves regulators ar integrētu termostatu

[jā/nē]

Minimālā siltuma jauda (indikatīvi)

Pmin

[x,x/nepiemēro]

kW

manuāls siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru

[jā/nē]

Maksimālā nepārtrauktā siltuma jauda

Pmax,c

x,x

kW

elektronisks siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru

[jā/nē]

Papildu elektroenerģijas patēriņš

siltuma jaudas regulēšana ar ventilatoru

[jā/nē]

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

Siltuma jaudas/telpas temperatūras regulēšanas tips (izvēlēties vienu)

Pie minimālās siltuma jaudas

elmin

x,xxx

kW

vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

Gaidstāves režīmā

elSB

x,xxx

kW

manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

[jā/nē]

ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

[jā/nē]

ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

[jā/nē]

Citi vadības veidi (var izvēlēties vairākus)

telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

[jā/nē]

telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

[jā/nē]

ar tālvadības funkciju

[jā/nē]

ar adaptīvu palaišanas vadību

[jā/nē]

ar darbības laika ierobežojumu

[jā/nē]

ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā

[jā/nē]

Kontaktinformācija

Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese

3. tabula

Informācijas prasības komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem

| Modeļa identifikators(-i): |
| --- |
| Apsildes veids [kvēlsildītājs/cauruļveida sildītājs] |
| Kurināmais | Kurināmais | | | Telpu apsildes emisijas (2) |
| NOx |
| Izvēlēties kurināmā veidu | [gāzveida/šķidrais] | [norādīt] | | [mg/kWhinput] (GCV) |
| | | | | |
| Parametri, kad katlu darbina tikai ar rekomendēto kurināmo |
| Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība | | Pozīcija | Apzīmējums | Vērtība | Vienība |
| Siltuma jauda | | Lietderības koeficients (GCV) – tikai cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem
   (3) |
| Nominālā siltuma jauda | Pnom | x,x | kW | | Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas | ηth,nom | x,x | % |
| Minimālā siltuma jauda | Pmin | [x,x/nepiemēro] | kW | | Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas | ηth,min | [x,x/nepiemēro] | % |
| Minimālā siltuma jauda (procentos no nominālās siltuma jaudas) | .. | [x] | % | | | | | |
| Cauruļveida sistēmas nominālā siltuma jauda (attiecīgā gadījumā) | Psystem | x,x | kW | | | | | |
| Caurules segmenta nominālā siltuma jauda (attiecīgā gadījumā) | Pheater,i | [x,x/nepiemēro] | kW | | Caurules segmenta lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (attiecīgā gadījumā) | ηi | [x,x/nepiemēro] | % |
| (attiecīgā gadījumā atkārtot vairākiem segmentiem) | .. | [x,x/nepiemēro] | kW | | (attiecīgā gadījumā atkārtot vairākiem segmentiem) | .. | [x,x/nepiemēro] | % |
| identisku caurules segmentu skaits | n | [x] | [-] | | | | | |
| Starošanas koeficients | | | | | Apvalka zudumi | | | |
| starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas | RFnom | [x,x] | [-] | | Apvalka izolācijas klase | U | | W/(m2K) |
| starošanas koeficients pie minimālās siltuma jaudas | RFmin | [x,x] | [-] | | Apvalka zudumu koeficients | Fenv | [x,x] | % |
| caurules segmenta starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas | RFi | [x,x] | [-] | | Siltumģenerators, kas uzstādāms ārpus apsildāmās zonas | | [jā/nē] | |
| (attiecīgā gadījumā atkārtot vairākiem segmentiem) | .. | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| Papildu elektroenerģijas patēriņš | | Siltuma jaudas regulēšanas veids (izvēlēties vienu) |
| Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW | | — | vienpakāpes |

Modeļa identifikators(-i):

Apsildes veids [kvēlsildītājs/cauruļveida sildītājs]

Kurināmais

Kurināmais

Telpu apsildes emisijas (2)

NOx

Izvēlēties kurināmā veidu

[gāzveida/šķidrais]

[norādīt]

[mg/kWhinput] (GCV)

Parametri, kad katlu darbina tikai ar rekomendēto kurināmo

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Pozīcija

Apzīmējums

Vērtība

Vienība

Siltuma jauda

Lietderības koeficients (GCV) – tikai cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem
   (3)

Nominālā siltuma jauda

Pnom

x,x

kW

Lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas

ηth,nom

x,x

%

Minimālā siltuma jauda

Pmin

[x,x/nepiemēro]

kW

Lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas

ηth,min

[x,x/nepiemēro]

%

Minimālā siltuma jauda (procentos no nominālās siltuma jaudas)

..

[x]

%

Cauruļveida sistēmas nominālā siltuma jauda (attiecīgā gadījumā)

Psystem

x,x

kW

Caurules segmenta nominālā siltuma jauda (attiecīgā gadījumā)

Pheater,i

[x,x/nepiemēro]

kW

Caurules segmenta lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas (attiecīgā gadījumā)

ηi

[x,x/nepiemēro]

%

(attiecīgā gadījumā atkārtot vairākiem segmentiem)

..

[x,x/nepiemēro]

kW

(attiecīgā gadījumā atkārtot vairākiem segmentiem)

..

[x,x/nepiemēro]

%

identisku caurules segmentu skaits

n

[x]

[-]

Starošanas koeficients

Apvalka zudumi

starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas

RFnom

[x,x]

[-]

Apvalka izolācijas klase

U

W/(m2K)

starošanas koeficients pie minimālās siltuma jaudas

RFmin

[x,x]

[-]

Apvalka zudumu koeficients

Fenv

[x,x]

%

caurules segmenta starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas

RFi

[x,x]

[-]

Siltumģenerators, kas uzstādāms ārpus apsildāmās zonas

[jā/nē]

(attiecīgā gadījumā atkārtot vairākiem segmentiem)

..

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Siltuma jaudas regulēšanas veids (izvēlēties vienu)

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

—

vienpakāpes

[jā/nē]

Pie minimālās siltuma jaudas

elmin

x,xxx

kW

| — | divpakāpju |
| --- | --- |

—

divpakāpju

[jā/nē]

Gaidstāves režīmā

elSB

x,xxx

kW

| — | modulējošs |
| --- | --- |

—

modulējošs

[jā/nē]

Pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamā jauda

Dežūrliesmai nepieciešamā jauda (attiecīgā gadījumā)

Ppilot

[x,xxx/nepiemēro]

kW

Kontaktinformācija

Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese

---

(1)

NOx
  = slāpekļa oksīdi.

(2)

NOx
  = slāpekļa oksīdi.

(3)  Lokālajiem telpu kvēlsildītājiem standarta svērtais termiskais lietderības koeficients ir 85,6 %.

---

III PIELIKUMS

Mērījumi un aprēķini

1.   Lai nodrošinātu un pārbaudītu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām, mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot harmonizētos standartus, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot citas ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kas ir mūsdienīgas un vispāratzītas. Tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti 2. līdz 5. punktā.

2.   Vispārīgi nosacījumi par mērījumiem un aprēķiniem

| a) | Nominālās siltuma jaudas un telpu apsildes sezonas energoefektivitātes deklarētās vērtības noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata. |
| --- | --- |

a)

Nominālās siltuma jaudas un telpu apsildes sezonas energoefektivitātes deklarētās vērtības noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata.

| b) | Emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

b)

Emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim.

3.   Vispārīgi nosacījumi telpu apsildes sezonas energoefektivitātei

| a) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti (ηS
  ) aprēķina kā telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηS,on
  ), piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā siltuma akumulāciju un siltuma jaudas regulēšanu, papildu elektroenerģijas patēriņu un pastāvīgās dežūrliesmas energopatēriņu. |
| --- | --- |

a)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti (ηS
  ) aprēķina kā telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηS,on
  ), piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā siltuma akumulāciju un siltuma jaudas regulēšanu, papildu elektroenerģijas patēriņu un pastāvīgās dežūrliesmas energopatēriņu.

| b) | Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5. |
| --- | --- |

b)

Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5.

4.   Vispārīgi nosacījumi par emisijām

| a) | Attiecībā uz gāzveida un šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem mērījumā ņem vērā slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas. Slāpekļa oksīdu emisijas aprēķina kā slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summu, un tās izsaka kā slāpekļa dioksīdu. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz gāzveida un šķidrā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem mērījumā ņem vērā slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas. Slāpekļa oksīdu emisijas aprēķina kā slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summu, un tās izsaka kā slāpekļa dioksīdu.

5.   Īpaši nosacījumi par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti

| a) | Visu lokālo telpu sildītāju, izņemot komerciālos lokālos telpu sildītājus, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir definēta kā:

  ηS
  = ηS,on
  – 10 % + F(1) + F(2) + F(3) – F(4) – F(5)
  Komerciālo lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir definēta kā:

  ηS
  = ηS,on
  – F(1) – F(4) – F(5)
  kur:






  — | ηS,on
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka % un aprēķina, kā noteikts 5. punkta b) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

a)

Visu lokālo telpu sildītāju, izņemot komerciālos lokālos telpu sildītājus, telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir definēta kā:

ηS
  = ηS,on
  – 10 % + F(1) + F(2) + F(3) – F(4) – F(5)

Komerciālo lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir definēta kā:

ηS
  = ηS,on
  – F(1) – F(4) – F(5)

kur:

—

ηS,on
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka % un aprēķina, kā noteikts 5. punkta b) apakšpunktā,

| — | F(1) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, elektrisko siltumakumulācijas lokālo telpu sildītāju pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar siltuma akumulāciju un atdevi, un – attiecībā uz komerciāliem lokālajiem telpu sildītājiem – negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar siltuma atdevi, |
| --- | --- |

—

F(1) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, elektrisko siltumakumulācijas lokālo telpu sildītāju pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar siltuma akumulāciju un atdevi, un – attiecībā uz komerciāliem lokālajiem telpu sildītājiem – negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar siltuma atdevi,

| — | F(2) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas, |
| --- | --- |

—

F(2) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas,

| — | F(3) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas, |
| --- | --- |

—

F(3) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir summējamas,

| — | F(4) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, |
| --- | --- |

—

F(4) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē,

| — | F(5) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē. |
| --- | --- |

—

F(5) ir % izteikts korekcijas koeficients, proti, pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē.

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā aprēķina šādi:
  Visiem lokālajiem telpu sildītājiem, izņemot elektriskos lokālos telpu sildītājus un komerciālos lokālos telpu sildītājus:

  ηS,on
  = ηth,nom


  kur:






  — | ηth,nom
  ir lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz NCV. |
| --- | --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā aprēķina šādi:

Visiem lokālajiem telpu sildītājiem, izņemot elektriskos lokālos telpu sildītājus un komerciālos lokālos telpu sildītājus:

ηS,on
  = ηth,nom

kur:

—

ηth,nom
  ir lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz NCV.

Elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem:

kur:

| — | CC ir koeficients elektroenerģijas pārrēķinam primārajā enerģijā, |
| --- | --- |

—

CC ir koeficients elektroenerģijas pārrēķinam primārajā enerģijā,

| — | ηth,on
  elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem ir 100 %. |
| --- | --- |

—

ηth,on
  elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem ir 100 %.

Komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem:

ηS,on
  = ηS,th
  · ηS,RF

kur:

| — | ηS,th
  ir % izteikts svērtais termiskais lietderības koeficients, |
| --- | --- |

—

ηS,th
  ir % izteikts svērtais termiskais lietderības koeficients,

| — | ηS,RF
  ir % izteikta emisiju efektivitāte. |
| --- | --- |

—

ηS,RF
  ir % izteikta emisiju efektivitāte.

Lokālajiem telpu kvēlsildītājiem ηS,th
  ir 85,6 %.

Cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem:

ηS,th
  = (0,15 · ηth,nom
  - 0,85 · ηth,min
  ) – Fenv

kur:

| — | ηth,nom
  ir % izteikts lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz GCV, |
| --- | --- |

—

ηth,nom
  ir % izteikts lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, balstoties uz GCV,

| — | ηth,min
  ir % izteikts lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas, balstoties uz GCV, |
| --- | --- |

—

ηth,min
  ir % izteikts lietderības koeficients pie minimālās siltuma jaudas, balstoties uz GCV,

| — | Fenv
  ir % izteikti siltumģeneratora apvalka zudumi. |
| --- | --- |

—

Fenv
  ir % izteikti siltumģeneratora apvalka zudumi.

Ja ražotājs vai piegādātājs norādījis, ka cauruļveida lokālā telpu sildītāja siltumģenerators jāuzstāda apsildāmajā iekštelpā, apvalka zudumi ir 0 (nulle).

Ja ražotājs vai piegādātājs norādījis, ka cauruļveida lokālā telpu sildītāja siltumģenerators jāuzstāda ārpus apsildāmās zonas, apvalka zudumu koeficients ir atkarīgs no siltumģeneratora apvalka siltuma caurlaides atbilstīgi 4. tabulai.

4. tabula

Siltumģeneratora apvalka zudumu koeficients

| Apvalka siltuma caurlaide (U) | |
| --- | --- |
| U ≤ 0,5 | 2,2 % |
| 0,5 < U ≤ 1,0 | 2,4 % |
| 1,0 < U ≤ 1,4 | 3,2 % |
| 1,4 < U ≤ 2,0 | 3,6 % |
| U > 2,0 | 6,0 % |

Apvalka siltuma caurlaide (U)

U ≤ 0,5

2,2 %

0,5 < U ≤ 1,0

2,4 %

1,0 < U ≤ 1,4

3,2 %

1,4 < U ≤ 2,0

3,6 %

U > 2,0

6,0 %

Komerciālo lokālo telpu sildītāju emisiju efektivitāti aprēķina šādi:

kur:

| — | RFS
  ir % izteikts komerciālā lokālā telpu sildītāja starošanas koeficients. |
| --- | --- |

—

RFS
  ir % izteikts komerciālā lokālā telpu sildītāja starošanas koeficients.

RFS
  = 0,15 · RFnom
  - 0,85 · RFmin

kur:

| — | RFnom
  , ir % izteikts starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

RFnom
  , ir % izteikts starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas,

| — | RFmin
  , ir % izteikts starošanas koeficients pie minimālās siltuma jaudas. |
| --- | --- |

—

RFmin
  , ir % izteikts starošanas koeficients pie minimālās siltuma jaudas.

Cauruļveida sistēmām:

kur:

| — | RFnom,i
  , ir % izteikts caurules segmenta starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

RFnom,i
  , ir % izteikts caurules segmenta starošanas koeficients pie nominālās siltuma jaudas,

| — | RFmin,i
  , ir % izteikts caurules segmenta starošanas koeficients pie minimālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

RFmin,i
  , ir % izteikts caurules segmenta starošanas koeficients pie minimālās siltuma jaudas,

| — | Pheater,i
  , ir kW izteikta caurules segmenta siltuma jauda, balstoties uz GCV, |
| --- | --- |

—

Pheater,i
  , ir kW izteikta caurules segmenta siltuma jauda, balstoties uz GCV,

| — | Psystem
  , ir kW izteikta visas cauruļveida sistēmas siltuma jauda, balstoties uz GCV. |
| --- | --- |

—

Psystem
  , ir kW izteikta visas cauruļveida sistēmas siltuma jauda, balstoties uz GCV.

Iepriekšējā vienādība ir spēkā tikai tad, ja caurules segmenta degļa, cauruļu un reflektoru konstrukcija, kāda izmantota cauruļveida sistēmā, ir identiska cauruļveida lokālajam telpu sildītājam, kam ir tikai viena caurule, un ja iestatījumi, kas nosaka caurules segmenta darbību, ir identiski viencaurules lokālā telpu sildītāja iestatījumiem.

| c) | Korekcijas koeficients F(1) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā koriģētu siltuma pievadīšanas un siltuma jaudas regulēšanas ietekmi, un ja elektriskajos siltumakumulācijas lokālajos telpu sildītājos siltumatdeve notiek, pateicoties dabiskai vai piespiedu (ar ventilatoru) konvekcijai, un – attiecībā uz komerciāliem lokālajiem telpu sildītājiem – negatīvais devums saistībā ar ražojuma spēju regulēt savu siltuma jaudu.
  Elektriskajiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem siltuma jaudas korekcijas koeficientu F(1) aprēķina šādi:
  ja ražojums ir aprīkots ar vienu no (savstarpēji izslēdzošām) funkcijām, kas norādītas 5. tabulā, korekcijas koeficientu F(1) palielina par attiecīgajai funkcijai norādīto vērtību.

  5. tabula


  Korekcijas koeficients F(1) elektriskajiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem







  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu): | F(1) palielina par |
| --- | --- | --- |
| Manuāls siltumpadeves regulators ar integrētu termostatu | 0,0 % |
| Manuāls siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru | 2,0 % |
| Elektronisks siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru, vai ko regulē enerģijas piegādātājs | 3,5 % |

c)

Korekcijas koeficients F(1) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā koriģētu siltuma pievadīšanas un siltuma jaudas regulēšanas ietekmi, un ja elektriskajos siltumakumulācijas lokālajos telpu sildītājos siltumatdeve notiek, pateicoties dabiskai vai piespiedu (ar ventilatoru) konvekcijai, un – attiecībā uz komerciāliem lokālajiem telpu sildītājiem – negatīvais devums saistībā ar ražojuma spēju regulēt savu siltuma jaudu.

Elektriskajiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem siltuma jaudas korekcijas koeficientu F(1) aprēķina šādi:

ja ražojums ir aprīkots ar vienu no (savstarpēji izslēdzošām) funkcijām, kas norādītas 5. tabulā, korekcijas koeficientu F(1) palielina par attiecīgajai funkcijai norādīto vērtību.

5. tabula

Korekcijas koeficients F(1) elektriskajiem siltumakumulācijas lokālajiem telpu sildītājiem

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu):

F(1) palielina par

Manuāls siltumpadeves regulators ar integrētu termostatu

0,0 %

Manuāls siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru

2,0 %

Elektronisks siltumpadeves regulators ar informācijas pievadi par telpas un/vai ārtelpu temperatūru, vai ko regulē enerģijas piegādātājs

3,5 %

Ja elektriskais siltumakumulācijas lokālais telpu sildītājs ir aprīkots ar ventilatoru, F(1) pieskaita vēl 1,5 %.

Komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem siltuma jaudas korekcijas koeficientu aprēķina šādi:

6. tabula

Korekcijas koeficients F(1) komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem

| Ja ražojuma siltuma jaudas regulēšanas tips ir: | F(1) aprēķina šādi: |
| --- | --- |
| Vienpakāpes | F(1) = 5 % |
| Divpakāpju | |
| Modulējošs | |

Ja ražojuma siltuma jaudas regulēšanas tips ir:

F(1) aprēķina šādi:

Vienpakāpes

F(1) = 5 %

Divpakāpju

Formula

Modulējošs

Formula

Divpakāpju komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficienta F(1) minimālā vērtība ir 2,5 %, bet modulējošiem komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem – 5 %.

Lokālajiem telpu sildītājiem, kas nav elektriskie siltumakumulācijas sildītāji vai komerciālie lokālie telpu sildītāji, korekcijas koeficients F(1) ir 0 (nulle).

| d) | Korekcijas koeficients F(2) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas; koeficientu aprēķina šādi:
  visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(2) ir vienāds ar vienu no koeficientiem 7. tabulā atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri. Var izvēlēties tikai vienu vērtību.

  7. tabula


  Korekcijas koeficients F(2)












  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu): | F(2) |
| --- | --- | --- |
| elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem | lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo |
| Pārnēsājams | Stacionārs | Siltumakumulācijas | Grīdas | Starojuma |
| Vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 2,0 % | 1,0 % |
| Ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu | 6,0 % | 1,0 % | 0,5 % | 1,0 % | 1,0 % | 2,0 % |
| Ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu | 7,0 % | 3,0 % | 1,5 % | 3,0 % | 2,0 % | 4,0 % |
| Ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri | 8,0 % | 5,0 % | 2,5 % | 5,0 % | 3,0 % | 6,0 % |
| Ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri | 9,0 % | 7,0 % | 3,5 % | 7,0 % | 4,0 % | 7,0 % |

d)

Korekcijas koeficients F(2) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības ir savstarpēji izslēdzošas vai nav summējamas; koeficientu aprēķina šādi:

visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(2) ir vienāds ar vienu no koeficientiem 7. tabulā atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri. Var izvēlēties tikai vienu vērtību.

7. tabula

Korekcijas koeficients F(2)

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (tikai vienu):

F(2)

elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem

lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo

Pārnēsājams

Stacionārs

Siltumakumulācijas

Grīdas

Starojuma

Vienpakāpes siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Manuāla divpakāpju vai daudzpakāpju siltuma jauda bez telpas temperatūras regulēšanas

1,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

2,0 %

1,0 %

Ar mehānisku termostatu un telpas temperatūras regulēšanu

6,0 %

1,0 %

0,5 %

1,0 %

1,0 %

2,0 %

Ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu

7,0 %

3,0 %

1,5 %

3,0 %

2,0 %

4,0 %

Ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un diennakts taimeri

8,0 %

5,0 %

2,5 %

5,0 %

3,0 %

6,0 %

Ar elektronisku telpas temperatūras regulēšanu un nedēļas taimeri

9,0 %

7,0 %

3,5 %

7,0 %

4,0 %

7,0 %

F(2) korekcijas koeficientu nepiemēro komerciāliem lokālajiem telpu sildītājiem.

| e) | Korekcijas koeficients F(3) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības var summēt; koeficientu aprēķina šādi:
  visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(3) ir 8. tabulā norādīto vērtību summa atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri.

  8. tabula


  Korekcijas koeficients F(3)












  Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (var būt vairākas): | F(3) |
| --- | --- | --- |
| elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem | lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo |
| Pārnēsājams | Stacionārs | Siltumakumulācijas | Grīdas | Starojuma |
| Telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 2,0 % | 1,0 % |
| Telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu | 0,0 % | 1,0 % | 0,5 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,0 % |
| Ar tālvadības funkciju | 0,0 % | 1,0 % | 0,5 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,0 % |
| Ar adaptīvu palaišanas vadību | 0,0 % | 1,0 % | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Ar darbības laika ierobežojumu | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 1,0 % | 0,0 % |
| Ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 1,0 % | 0,0 % |

e)

Korekcijas koeficients F(3) ir pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, ņemot vērā korekcijas saistībā ar iekštelpu apsildes komforta līmeņa regulēšanu, kuru vērtības var summēt; koeficientu aprēķina šādi:

visiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficients F(3) ir 8. tabulā norādīto vērtību summa atkarībā no tā, kādi ir esošie regulēšanas parametri.

8. tabula

Korekcijas koeficients F(3)

Ja ražojums aprīkots ar šādu funkciju (var būt vairākas):

F(3)

elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem

lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo

Pārnēsājams

Stacionārs

Siltumakumulācijas

Grīdas

Starojuma

Telpas temperatūras regulēšana ar klātbūtnes detektēšanu

1,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

2,0 %

1,0 %

Telpas temperatūras regulēšana ar atvērta loga detektēšanu

0,0 %

1,0 %

0,5 %

1,0 %

1,0 %

1,0 %

Ar tālvadības funkciju

0,0 %

1,0 %

0,5 %

1,0 %

1,0 %

1,0 %

Ar adaptīvu palaišanas vadību

0,0 %

1,0 %

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Ar darbības laika ierobežojumu

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

1,0 %

0,0 %

Ar siltuma starojuma sensoru melnas lodes formā

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

1,0 %

0,0 %

| f) | Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:
  šajā korekcijas koeficientā ir ņemta vērā papildu elektroenerģijas izmantošana ieslēgtā režīmā un gaidstāves režīmā.
  Elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem korekciju aprēķina šādi:
  Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:

  kur:






  — | elsb
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā, |
| --- | --- | --- |

f)

Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:

šajā korekcijas koeficientā ir ņemta vērā papildu elektroenerģijas izmantošana ieslēgtā režīmā un gaidstāves režīmā.

Elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem korekciju aprēķina šādi:

Papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu F(4) aprēķina šādi:

kur:

—

elsb
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda, |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda,

| — | α ir koeficients, lai ņemtu vērā, vai ražojums atbilst Komisijas Regulai (EK) Nr. 1275/2008 (1):






  — | ja ražojums atbilst Regulā (EK) Nr. 1275/2008 noteiktajām robežvērtībām, α pēc noklusējuma ir 0 (nulle), |
| --- | --- | --- |

—

α ir koeficients, lai ņemtu vērā, vai ražojums atbilst Komisijas Regulai (EK) Nr. 1275/2008 (1):

—

ja ražojums atbilst Regulā (EK) Nr. 1275/2008 noteiktajām robežvērtībām, α pēc noklusējuma ir 0 (nulle),

| — | ja ražojums neatbilst Regulā (EK) Nr. 1275/2008 noteiktajām robežvērtībām, α pēc noklusējuma ir 1,3. |
| --- | --- |

—

ja ražojums neatbilst Regulā (EK) Nr. 1275/2008 noteiktajām robežvērtībām, α pēc noklusējuma ir 1,3.

Lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, papildu elektroenerģijas izmantošanas korekciju aprēķina šādi:

kur:

| — | elmax
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

elmax
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie nominālās siltuma jaudas,

| — | elmin
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie minimālās siltuma jaudas. Gadījumā, ja ražojumam nav zināma minimālā siltuma jauda, izmanto elektriskās jaudas patēriņu pie nominālās siltuma jaudas, |
| --- | --- |

—

elmin
  ir kW izteikts elektriskās jaudas patēriņš pie minimālās siltuma jaudas. Gadījumā, ja ražojumam nav zināma minimālā siltuma jauda, izmanto elektriskās jaudas patēriņu pie nominālās siltuma jaudas,

| — | elsb
  ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā, |
| --- | --- |

—

elsb
  ir kW izteikts ražojuma elektriskās jaudas patēriņš gaidstāves režīmā,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda. |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda.

Komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem papildu elektroenerģijas izmantošanas korekcijas koeficientu aprēķina šādi:

| g) | Korekcijas koeficientu F(5), kas saistīts ar pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņu, aprēķina šādi:
  šis korekcijas koeficients ņem vērā pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamo jaudu.
  Lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, to aprēķina šādi:

  kur:






  — | Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš, |
| --- | --- | --- |

g)

Korekcijas koeficientu F(5), kas saistīts ar pastāvīgās dežūrliesmas enerģijas patēriņu, aprēķina šādi:

šis korekcijas koeficients ņem vērā pastāvīgajai dežūrliesmai nepieciešamo jaudu.

Lokālajiem telpu sildītājiem, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, to aprēķina šādi:

kur:

—

Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda. |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda.

Komerciālajiem lokālajiem telpu sildītājiem korekcijas koeficientu aprēķina šādi:

Ja ražojumam nav pastāvīgās dežūrliesmas, Ppilot
  ir 0 (nulle).

kur:

| — | Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš, |
| --- | --- |

—

Ppilot
  ir kW izteikts dežūrliesmas patēriņš,

| — | Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda. |
| --- | --- |

—

Pnom
  ir kW izteikta ražojuma nominālā siltuma jauda.

---

(1)  Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1275/2008, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā (OV L 339, 18.12.2008., 45. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Veicot tirgus uzraudzības pārbaudes, kas minētas Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru prasībām, kas noteiktas II pielikumā:

| 1. | Dalībvalstu iestādes testē vienu katra modeļa ierīci. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstu iestādes testē vienu katra modeļa ierīci.

| 2. | Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:






  a) | deklarētās vērtības atbilst II pielikuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:

a)

deklarētās vērtības atbilst II pielikuma prasībām;

| b) | elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  nevar būt zemāka par deklarēto vērtību pie vienības nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

b)

elektriskajiem lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  nevar būt zemāka par deklarēto vērtību pie vienības nominālās siltuma jaudas;

| c) | šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

c)

šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| d) | gāzveida kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

d)

gāzveida kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ηs
  ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| e) | gāzveida un šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

e)

gāzveida un šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība;

| f) | lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir par ne vairāk kā 10 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

f)

lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas energoefektivitāte ir par ne vairāk kā 10 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| g) | lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība. |
| --- | --- |

g)

lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība.

| 3. | Ja 2. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgiem. Ja netiek sasniegts kāds no 2. punkta c) līdz i) apakšpunktā norādītajiem rezultātiem, dalībvalsts iestādes nejaušas izlases veidā pārbauda vēl trīs tā paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas ražotāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti ražojumi. |
| --- | --- |

3.

Ja 2. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgiem. Ja netiek sasniegts kāds no 2. punkta c) līdz i) apakšpunktā norādītajiem rezultātiem, dalībvalsts iestādes nejaušas izlases veidā pārbauda vēl trīs tā paša modeļa iekārtas. Izvēlētās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas ražotāja tehniskajā dokumentācijā norādīti kā ekvivalenti ražojumi.

| 4. | Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:






  a) | deklarētās vērtības atbilst II pielikuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

4.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:

a)

deklarētās vērtības atbilst II pielikuma prasībām;

| b) | šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte ηs
  trīs papildu iekārtām ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

b)

šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte ηs
  trīs papildu iekārtām ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| c) | gāzveida kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte ηs
  trīs papildu iekārtām ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

c)

gāzveida kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte ηs
  trīs papildu iekārtām ir ne vairāk kā par 8 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| d) | gāzveida un šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem trīs papildu iekārtu vidējās NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

d)

gāzveida un šķidrā kurināmā sadzīves lokālajiem telpu sildītājiem trīs papildu iekārtu vidējās NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība;

| e) | lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte trīs papildu iekārtām ir par ne vairāk kā 10 % zemāka nekā deklarētā vērtība; |
| --- | --- |

e)

lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem telpu apsildes sezonas vidējā energoefektivitāte trīs papildu iekārtām ir par ne vairāk kā 10 % zemāka nekā deklarētā vērtība;

| f) | lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem trīs papildu iekārtu vidējās NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība. |
| --- | --- |

f)

lokālajiem telpu kvēlsildītājiem un cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem trīs papildu iekārtu vidējās NOx emisijas ir par ne vairāk kā 10 % lielākas nekā deklarētā vērtība.

| 5. | Ja 4. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgu.
  Dalībvalsts iestādes sniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas. |
| --- | --- |

5.

Ja 4. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstīgu.

Dalībvalsts iestādes sniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas.

| 6. | Dalībvalstu iestādes izmanto III pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.
  Šajā pielikumā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalstu iestāžu izmērīto parametru verifikāciju, un piegādātājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstu iestādes izmanto III pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.

Šajā pielikumā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalstu iestāžu izmērīto parametru verifikāciju, un piegādātājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā.

---

V PIELIKUMS

6. pantā minētie indikatīvie kritēriji

Šīs regulas spēkā stāšanās brīdī labākās tirgū pieejamās tehnoloģijas lokālajiem telpu sildītājiem pēc tādiem parametriem kā sezonas telpu apsildes energoefektivitāte un slāpekļa oksīdu emisijas ir šādas:

| 1. | Īpaši kritēriji lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitātei:






  a) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo: 65 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Īpaši kritēriji lokālo telpu sildītāju telpu apsildes sezonas energoefektivitātei:

a)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte lokālajiem telpu sildītājiem ar vaļēju degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo: 65 %;

| b) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo: 88 %; |
| --- | --- |

b)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte lokālajiem telpu sildītājiem ar slēgtu degkameru, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo: 88 %;

| c) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte elektriskiem lokālajiem telpu sildītājiem: vairāk nekā 39 %; |
| --- | --- |

c)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte elektriskiem lokālajiem telpu sildītājiem: vairāk nekā 39 %;

| d) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte lokālajiem telpu kvēlsildītājiem: 92 %; |
| --- | --- |

d)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte lokālajiem telpu kvēlsildītājiem: 92 %;

| e) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem: 88 %. |
| --- | --- |

e)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte cauruļveida lokālajiem telpu sildītājiem: 88 %.

| 2. | Īpaši kritēriji lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām:






  a) | lokālo telpu sildītāju, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, NOx emisiju slieksnis ir 50 mg/kWhinput, balstoties uz GCV; |
| --- | --- | --- |

2.

Īpaši kritēriji lokālo telpu sildītāju slāpekļa oksīdu (NOx) emisijām:

a)

lokālo telpu sildītāju, kuros izmanto gāzveida vai šķidro kurināmo, NOx emisiju slieksnis ir 50 mg/kWhinput, balstoties uz GCV;

| b) | lokālo telpu kvēlsildītāju un cauruļveida lokālo telpu sildītāju NOx emisiju slieksnis ir 50 mg/kWhinput, balstoties uz GCV. |
| --- | --- |

b)

lokālo telpu kvēlsildītāju un cauruļveida lokālo telpu sildītāju NOx emisiju slieksnis ir 50 mg/kWhinput, balstoties uz GCV.

Šā pielikuma 1. un 2. punktā norādītie kritēriji nenozīmē, ka šādu vērtību kombināciju ir iespējams panākt vienam konkrētam lokālajam telpu sildītājam.

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/100 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/100

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1189

(2015. gada 28. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā katliem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.

| (2) | Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada, piemēram, apsildes iekārtas, tostarp cietā kurināmā katli un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekti. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada, piemēram, apsildes iekārtas, tostarp cietā kurināmā katli un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplekti.

| (3) | Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot mājsaimniecībās un komercvajadzībām parasti izmantoto cietā kurināmā katlu tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot mājsaimniecībās un komercvajadzībām parasti izmantoto cietā kurināmā katlu tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.

| (4) | Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar šo regulu uzskatāms cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņš lietošanas posmā un daļiņu (putekļu), organisku gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā. Sagaidāms, ka ar cietā kurināmā katliem saistītais gada enerģijas patēriņš 2030. gadā sasniegs 530 petadžoulus (PJ) (aptuveni 12,7 miljoni tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe), kā arī sagaidāms, ka to radītās gada emisijas 2030. gadā būs šādas: daļiņu emisijas – 25 tūkst. t, organisku gāzveida savienojumu emisijas – 25 tūkst. t un oglekļa monoksīda emisijas – 292 tūkst. t. Paredzams, ka slāpekļa oksīdu emisijas pieaugs iespējamu jaunu cietā kurināmā katlu konstrukciju dēļ, kuru mērķis ir paaugstināt energoefektivitāti un samazināt organisko savienojumu emisijas. Priekšizpētē konstatēts, ka lietošanas posmā ir iespējams ievērojami samazināt cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņu un emisijas. |
| --- | --- |

(4)

Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar šo regulu uzskatāms cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņš lietošanas posmā un daļiņu (putekļu), organisku gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā. Sagaidāms, ka ar cietā kurināmā katliem saistītais gada enerģijas patēriņš 2030. gadā sasniegs 530 petadžoulus (PJ) (aptuveni 12,7 miljoni tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe), kā arī sagaidāms, ka to radītās gada emisijas 2030. gadā būs šādas: daļiņu emisijas – 25 tūkst. t, organisku gāzveida savienojumu emisijas – 25 tūkst. t un oglekļa monoksīda emisijas – 292 tūkst. t. Paredzams, ka slāpekļa oksīdu emisijas pieaugs iespējamu jaunu cietā kurināmā katlu konstrukciju dēļ, kuru mērķis ir paaugstināt energoefektivitāti un samazināt organisko savienojumu emisijas. Priekšizpētē konstatēts, ka lietošanas posmā ir iespējams ievērojami samazināt cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņu un emisijas.

| (5) | Turklāt priekšizpētē konstatēts, ka cietā kurināmā katliem nav nepieciešams noteikt papildu prasības saistībā ar ražojumu ekodizaina parametriem, kas minēti Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā. Jo īpaši jāuzsver, ka netika konstatētas būtiskas dioksīnu un furānu emisijas. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt priekšizpētē konstatēts, ka cietā kurināmā katliem nav nepieciešams noteikt papildu prasības saistībā ar ražojumu ekodizaina parametriem, kas minēti Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā. Jo īpaši jāuzsver, ka netika konstatētas būtiskas dioksīnu un furānu emisijas.

| (6) | Šai regulai nevajadzētu attiekties uz katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā vai saimniecības ūdens uzsildīšanai, katliem gāzveida siltumnesēja uzsildīšanai un piegādei un koģenerācijas katliem ar elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku, jo tiem ir specifiski tehniskie raksturlielumi. Regulu neattiecina uz nekoksnes biomasas katliem, jo patlaban Eiropas mērogā trūkst informācijas, lai tiem noteiktu piemērotus ekodizaina prasību līmeņus, turklāt tiem var būt cita ievērojama ietekme uz vidi, piemēram, furāna un dioksīna emisijas. Tas, cik lietderīgi būtu noteikt ekodizaina prasības nekoksnes biomasas katliem, no jauna tiks izvērtēts šīs regulas pārskatīšanas gaitā. |
| --- | --- |

(6)

Šai regulai nevajadzētu attiekties uz katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā vai saimniecības ūdens uzsildīšanai, katliem gāzveida siltumnesēja uzsildīšanai un piegādei un koģenerācijas katliem ar elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku, jo tiem ir specifiski tehniskie raksturlielumi. Regulu neattiecina uz nekoksnes biomasas katliem, jo patlaban Eiropas mērogā trūkst informācijas, lai tiem noteiktu piemērotus ekodizaina prasību līmeņus, turklāt tiem var būt cita ievērojama ietekme uz vidi, piemēram, furāna un dioksīna emisijas. Tas, cik lietderīgi būtu noteikt ekodizaina prasības nekoksnes biomasas katliem, no jauna tiks izvērtēts šīs regulas pārskatīšanas gaitā.

| (7) | Cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņu un emisijas varētu samazināt, izmantojot esošās nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(7)

Cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņu un emisijas varētu samazināt, izmantojot esošās nepatentētās tehnoloģijas un tādējādi nepalielinot šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.

| (8) | Aplēsts, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1187 (2) līdz 2030. gadam ļaus gada enerģijas patēriņu samazināt par aptuveni 18 PJ (aptuveni 0,4 Mtoe), un līdz ar to par aptuveni 0,2 Mt samazināsies arī oglekļa dioksīda (CO2) emisijas, par 10 tūkst. t – daļiņu emisijas, par 14 tūkst. t – organisku gāzveida savienojumu emisijas un par 130 tūkst. t – oglekļa monoksīda emisijas. |
| --- | --- |

(8)

Aplēsts, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1187 (2) līdz 2030. gadam ļaus gada enerģijas patēriņu samazināt par aptuveni 18 PJ (aptuveni 0,4 Mtoe), un līdz ar to par aptuveni 0,2 Mt samazināsies arī oglekļa dioksīda (CO2) emisijas, par 10 tūkst. t – daļiņu emisijas, par 14 tūkst. t – organisku gāzveida savienojumu emisijas un par 130 tūkst. t – oglekļa monoksīda emisijas.

| (9) | Ekodizaina prasībām vajadzētu visā Savienībā harmonizēt enerģijas patēriņa un emisiju prasības attiecībā uz cietā kurināmā katliem, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un samazinātu minēto ražojumu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(9)

Ekodizaina prasībām vajadzētu visā Savienībā harmonizēt enerģijas patēriņa un emisiju prasības attiecībā uz cietā kurināmā katliem, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un samazinātu minēto ražojumu ietekmi uz vidi.

| (10) | Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt cietā kurināmā katlu funkcionalitāti vai cenu no tiešo lietotāju viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību vai vidi. |
| --- | --- |

(10)

Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt cietā kurināmā katlu funkcionalitāti vai cenu no tiešo lietotāju viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību vai vidi.

| (11) | Ieviešot ekodizaina prasības, ražotājiem vajadzētu dot pietiekamu laiku to savu ražojumu pārprojektēšanai, uz kuriem attiecas šī regula. Ieviešanas grafikam vajadzētu būt tādam, lai ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksām, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ieviešot ekodizaina prasības, ražotājiem vajadzētu dot pietiekamu laiku to savu ražojumu pārprojektēšanai, uz kuriem attiecas šī regula. Ieviešanas grafikam vajadzētu būt tādam, lai ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksām, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.

| (12) | Ražojuma parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi pieejami, harmonizētie standarti, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (3). |
| --- | --- |

(12)

Ražojuma parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķinu metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi pieejami, harmonizētie standarti, kurus Eiropas standartizācijas organizācijas pieņēmušas pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (3).

| (13) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras. Lai gan ir lietderīgi pārskatīt trešo pušu sertifikācijas piemērotību tajā pašā laikā, kas noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 813/2013 (4), tomēr veikt grozījumus cietā kurināmā katlu atbilstības novērtējumā, pirms stājas spēkā ekodizaina prasības, nav vēlams, un tas arī nešķiet iespējams. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras. Lai gan ir lietderīgi pārskatīt trešo pušu sertifikācijas piemērotību tajā pašā laikā, kas noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 813/2013 (4), tomēr veikt grozījumus cietā kurināmā katlu atbilstības novērtējumā, pirms stājas spēkā ekodizaina prasības, nav vēlams, un tas arī nešķiet iespējams.

| (14) | Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(14)

Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām.

| (15) | Lai vēl vairāk ierobežotu cietā kurināmā katlu ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un nodošanu atkritumos. |
| --- | --- |

(15)

Lai vēl vairāk ierobežotu cietā kurināmā katlu ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un nodošanu atkritumos.

| (16) | Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka indikatīvi kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka informācija par cietā kurināmā katlu ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama. |
| --- | --- |

(16)

Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka indikatīvi kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka informācija par cietā kurināmā katlu ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (5), šajā regulā ir noteiktas ekodizaina prasības, lai laistu tirgū un nodotu ekspluatācijā tādus cietā kurināmā katlus, kuru nominālā siltuma jauda ir 500 kilovati (kW) vai mazāka, tostarp tādus, kas iekļauti cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektos, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2015/xxx 2. pantā.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā vai saimniecības ūdens uzsildīšanai; |
| --- | --- |

a)

katliem, kas siltumu ražo tikai dzeramā vai saimniecības ūdens uzsildīšanai;

| b) | katliem gāzveida siltumnesēja (piemēram, tvaika vai gaisa) uzsildīšanai un piegādāšanai; |
| --- | --- |

b)

katliem gāzveida siltumnesēja (piemēram, tvaika vai gaisa) uzsildīšanai un piegādāšanai;

| c) | koģenerācijas cietā kurināmā katliem ar maksimālo elektrisko jaudu ≥ 50 kW; |
| --- | --- |

c)

koģenerācijas cietā kurināmā katliem ar maksimālo elektrisko jaudu ≥ 50 kW;

| d) | nekoksnes biomasas katliem. |
| --- | --- |

d)

nekoksnes biomasas katliem.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “cietā kurināmā katls” ir ierīce, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem cietā kurināmā siltuma ģeneratoriem un nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai, lai vienā vai vairākās noslēgtās telpās tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis, turklāt siltuma zudumi apkārtējā vidē nepārsniedz 6 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

1)

“cietā kurināmā katls” ir ierīce, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem cietā kurināmā siltuma ģeneratoriem un nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai, lai vienā vai vairākās noslēgtās telpās tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis, turklāt siltuma zudumi apkārtējā vidē nepārsniedz 6 % no nominālās siltuma jaudas;

| 2) | “centrālā ūdens apkures sistēma” ir sistēma, kurā centralizēti ģenerēta siltuma nogādāšanai uz apkures ierīcēm ēkās esošu noslēgtu telpu vai to daļu apsildei kā siltumnesēju izmanto ūdeni, tostarp kvartālu siltumtīkli vai centralizētās siltumapgādes tīkli; |
| --- | --- |

2)

“centrālā ūdens apkures sistēma” ir sistēma, kurā centralizēti ģenerēta siltuma nogādāšanai uz apkures ierīcēm ēkās esošu noslēgtu telpu vai to daļu apsildei kā siltumnesēju izmanto ūdeni, tostarp kvartālu siltumtīkli vai centralizētās siltumapgādes tīkli;

| 3) | “cietā kurināmā siltumģenerators” ir cietā kurināmā katla daļa, kas ģenerē siltumu, sadedzinot cieto kurināmo; |
| --- | --- |

3)

“cietā kurināmā siltumģenerators” ir cietā kurināmā katla daļa, kas ģenerē siltumu, sadedzinot cieto kurināmo;

| 4) | “nominālā siltuma jauda” jeb “Pr” ir kW izteikta cietā kurināmā katla deklarētā siltuma jauda, tam apsildot noslēgtas telpas ar rekomendēto kurināmo; |
| --- | --- |

4)

“nominālā siltuma jauda” jeb “Pr” ir kW izteikta cietā kurināmā katla deklarētā siltuma jauda, tam apsildot noslēgtas telpas ar rekomendēto kurināmo;

| 5) | “cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cieta biomasa un ciets fosilais kurināmais; |
| --- | --- |

5)

“cietais kurināmais” ir kurināmais, kas normālā istabas temperatūrā ir cietā agregātstāvoklī, tostarp cieta biomasa un ciets fosilais kurināmais;

| 6) | “biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas; |
| --- | --- |

6)

“biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas;

| 7) | “koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, koksnes granulas, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas; |
| --- | --- |

7)

“koksnes biomasa” ir biomasa no kokiem un krūmiem, tostarp malka, šķelda, koksnes granulas, presēta koksne granulu veidā, presēta koksne brikešu veidā un zāģskaidas;

| 8) | “nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīveļļas izspaidu rauši un riekstu čaumalas. |
| --- | --- |

8)

“nekoksnes biomasa” ir biomasa, kas nav koksnes biomasa, tostarp salmi, miskantes, niedres, sēklas, graudi, olīvu kauliņi, olīveļļas izspaidu rauši un riekstu čaumalas.

| 9) | “fosilais kurināmais” ir kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, brūnogles, kokss, bitumenogles; šajā regulā fosilais kurināmais ietver arī kūdru; |
| --- | --- |

9)

“fosilais kurināmais” ir kurināmais, kas nav biomasa, tostarp antracīts, brūnogles, kokss, bitumenogles; šajā regulā fosilais kurināmais ietver arī kūdru;

| 10) | “biomasas katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto biomasu; |
| --- | --- |

10)

“biomasas katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto biomasu;

| 11) | “nekoksnes biomasas katls” ir biomasas katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto nekoksnes biomasu un kam kā cits piemērots kurināmais nav norādīta koksnes biomasa, fosilais kurināmais vai biomasas un fosilā kurināmā maisījums; |
| --- | --- |

11)

“nekoksnes biomasas katls” ir biomasas katls, kur kā rekomendēto kurināmo izmanto nekoksnes biomasu un kam kā cits piemērots kurināmais nav norādīta koksnes biomasa, fosilais kurināmais vai biomasas un fosilā kurināmā maisījums;

| 12) | “rekomendētais kurināmais” ir konkrēts cietais kurināmais, kuru katlam ieteicams izmantot saskaņā ar ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

12)

“rekomendētais kurināmais” ir konkrēts cietais kurināmais, kuru katlam ieteicams izmantot saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

| 13) | “cits piemērots kurināmais” ir cietais kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais, bet kuru cietā kurināmā katlā var izmantot saskaņā ar ražotāja norādījumiem, un tas ietver jebkādu kurināmo, kas ir minēts montāžas vai lietošanas rokasgrāmatā, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos reklāmizdevumos un reklāmās; |
| --- | --- |

13)

“cits piemērots kurināmais” ir cietais kurināmais, kas nav rekomendētais kurināmais, bet kuru cietā kurināmā katlā var izmantot saskaņā ar ražotāja norādījumiem, un tas ietver jebkādu kurināmo, kas ir minēts montāžas vai lietošanas rokasgrāmatā, ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs, tehniskajos reklāmizdevumos un reklāmās;

| 14) | “cietā kurināmā koģenerācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kas vienlaicīgi var ģenerēt siltumu un elektroenerģiju; |
| --- | --- |

14)

“cietā kurināmā koģenerācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kas vienlaicīgi var ģenerēt siltumu un elektroenerģiju;

| 15) | “telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” jeb ηs ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu noteiktai apsildes sezonai, ko nodrošina cietā kurināmā katls, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai; |
| --- | --- |

15)

“telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” jeb ηs ir % izteikta attiecība starp telpu apsildes pieprasījumu noteiktai apsildes sezonai, ko nodrošina cietā kurināmā katls, un gada energopatēriņu, kas nepieciešams šā pieprasījuma apmierināšanai;

| 16) | “daļiņas” ir dažādas formas, struktūras un blīvuma daļiņas, kas izkliedētas dūmgāzu gāzveida fāzē. |
| --- | --- |

16)

“daļiņas” ir dažādas formas, struktūras un blīvuma daļiņas, kas izkliedētas dūmgāzu gāzveida fāzē.

II līdz V pielikuma vajadzībām papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.

3. pants

Ekodizaina prasības un termiņi

1.   Ekodizaina prasības cietā kurināmā katliem ir noteiktas II pielikumā.

2.   Cietā kurināmā katli II pielikuma 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām atbilst no 2020. gada 1. janvāra.

3.   Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar III pielikumā noteiktajām metodēm.

4. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Direktīvas 2009/125/EK 8. panta 2. punktā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles jeb konstrukcijas iekšējās kontroles sistēma vai direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.

2.   Atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šīs regulas II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā noteikto informāciju.

5. pants

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes saistībā ar atbilstības nodrošināšanu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstis piemēro šīs regulas IV pielikumā noteikto verifikācijas procedūru.

6. pants

Indikatīvie kritēriji

Šīs regulas V pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamiem cietā kurināmā katliem ar labākajiem raksturlielumiem.

7. pants

Pārskatīšana

1.   Ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, Komisija šo regulu pārskata un par pārskatīšanas rezultātiem informē Apspriežu forumu ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī. Pārskatīšanā jo īpaši izvērtē, vai ir piemēroti:

| a) | ietvert cietā kurināmā katlus ar nominālo siltuma jaudu līdz 1 000 kilovatiem; |
| --- | --- |

a)

ietvert cietā kurināmā katlus ar nominālo siltuma jaudu līdz 1 000 kilovatiem;

| b) | ietvert nekoksnes biomasas katlus, nosakot ekodizaina prasības attiecībā uz to specifiskajiem piesārņotāju emisiju tipiem; |
| --- | --- |

b)

ietvert nekoksnes biomasas katlus, nosakot ekodizaina prasības attiecībā uz to specifiskajiem piesārņotāju emisiju tipiem;

| c) | pēc 2020. gada noteikt stingrākas ekodizaina prasības energoefektivitātei un daļiņu, organisku gāzveida savienojumu un oglekļa monoksīda emisijām; un |
| --- | --- |

c)

pēc 2020. gada noteikt stingrākas ekodizaina prasības energoefektivitātei un daļiņu, organisku gāzveida savienojumu un oglekļa monoksīda emisijām; un

| d) | mainīt verifikāciju pielaides. |
| --- | --- |

d)

mainīt verifikāciju pielaides.

2.   Komisija atkārtoti izvērtē, vai ir piemēroti cietā kurināmā katliem ieviest trešo pušu sertifikāciju, un par izvērtēšanas rezultātiem informē Apspriežu forumu ne vēlāk kā 2018. gada 22. augustā.

8. pants

Pārejas noteikums

Līdz 2020. gada 1. janvārim dalībvalstis drīkst atļaut laist tirgū un nodot ekspluatācijā tādus cietā kurināmā katlus, kas atbilst spēkā esošajām valsts prasībām par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti un daļiņu, organisku gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijām.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 28. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 27. aprīļa Deleģētā regula (ES) 2015/1187, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu energomarķējumu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 43. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 2. augusta Regula (ES) Nr. 813/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem (OV L 239, 6.9.2013., 136. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

II līdz V pielikumā piemērojamās definīcijas

II līdz V pielikuma vajadzībām tiek piemērotas tālāk uzskaitītās definīcijas:

| 1) | “emisijas telpu apsildes sezonā” nozīmē:






  a) | cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi – vidējā svērtā vērtība emisijām pie nominālās siltuma jaudas un emisijām pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, izteiktas mg/m3; |
| --- | --- | --- |

1)

“emisijas telpu apsildes sezonā” nozīmē:

a)

cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi – vidējā svērtā vērtība emisijām pie nominālās siltuma jaudas un emisijām pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, izteiktas mg/m3;

| b) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā – vidējā svērtā vērtība emisijām pie nominālās siltuma jaudas un emisijām pie 50 % no nominālās siltuma jaudas, izteiktas mg/m3; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā – vidējā svērtā vērtība emisijām pie nominālās siltuma jaudas un emisijām pie 50 % no nominālās siltuma jaudas, izteiktas mg/m3;

| c) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā – mg/m3 izteiktas emisijas pie nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā – mg/m3 izteiktas emisijas pie nominālās siltuma jaudas;

| d) | cietā kurināmā koģenerācijas katliem – emisijas pie nominālās siltuma jaudas, izteiktas mg/m3; |
| --- | --- |

d)

cietā kurināmā koģenerācijas katliem – emisijas pie nominālās siltuma jaudas, izteiktas mg/m3;

| 2) | “fosilā kurināmā katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā ieteicamo kurināmo izmanto fosilo kurināmo vai biomasas un fosilā kurināmā maisījumu; |
| --- | --- |

2)

“fosilā kurināmā katls” ir cietā kurināmā katls, kur kā ieteicamo kurināmo izmanto fosilo kurināmo vai biomasas un fosilā kurināmā maisījumu;

| 3) | “cietā kurināmā katla korpuss” ir tā cietā kurināmā katla daļa, kurā paredzēts uzstādīt cietā kurināmā siltumģeneratoru; |
| --- | --- |

3)

“cietā kurināmā katla korpuss” ir tā cietā kurināmā katla daļa, kurā paredzēts uzstādīt cietā kurināmā siltumģeneratoru;

| 4) | “modeļa identifikators” ir kods – parasti burtciparu kods –, ar kuru atšķir konkrētu cietā kurināmā katla modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

4)

“modeļa identifikators” ir kods – parasti burtciparu kods –, ar kuru atšķir konkrētu cietā kurināmā katla modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai ražotāja nosaukumu;

| 5) | “kondensācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kurā normālos ekspluatācijas apstākļos un pie noteiktām ekspluatācijas ūdens temperatūrām sadegšanas produktos esošais ūdens tvaiks tiek daļēji kondensēts, lai izmantotu šā ūdens tvaika latento siltumu apsildes vajadzībām; |
| --- | --- |

5)

“kondensācijas katls” ir cietā kurināmā katls, kurā normālos ekspluatācijas apstākļos un pie noteiktām ekspluatācijas ūdens temperatūrām sadegšanas produktos esošais ūdens tvaiks tiek daļēji kondensēts, lai izmantotu šā ūdens tvaika latento siltumu apsildes vajadzībām;

| 6) | “kombinētais katls” ir cietā kurināmā katls, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam; |
| --- | --- |

6)

“kombinētais katls” ir cietā kurināmā katls, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam;

| 7) | “cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, šķelda ar mitruma saturu ≥ 15 %, presēta koksne granulu vai brikešu veidā, vai zāģskaidas ar mitruma saturu ≤ 50 %; |
| --- | --- |

7)

“cita koksnes biomasa” ir koksnes biomasa, kas nav malka ar mitruma saturu ≤ 25 %, šķelda ar mitruma saturu ≥ 15 %, presēta koksne granulu vai brikešu veidā, vai zāģskaidas ar mitruma saturu ≤ 50 %;

| 8) | “mitruma saturs” ir ūdens masa cietā kurināmā katlā izmantotajā kurināmajā attiecībā pret kurināmā kopējo masu; |
| --- | --- |

8)

“mitruma saturs” ir ūdens masa cietā kurināmā katlā izmantotajā kurināmajā attiecībā pret kurināmā kopējo masu;

| 9) | “cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav bitumenogles, brūnogles (tai skaitā briketes), kokss, antracīts vai fosilā kurināmā maisījuma briketes; |
| --- | --- |

9)

“cits fosilais kurināmais” ir fosilais kurināmais, kas nav bitumenogles, brūnogles (tai skaitā briketes), kokss, antracīts vai fosilā kurināmā maisījuma briketes;

| 10) | “elektriskā efektivitāte” jeb “ηel
  ” ir % izteikta attiecība starp saražoto elektroenerģiju un kopējo enerģiju, kas pievadīta cietā kurināmā koģenerācijas katlam, kopējo pievadīto enerģiju izsakot kā GCV vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju; |
| --- | --- |

10)

“elektriskā efektivitāte” jeb “ηel
  ” ir % izteikta attiecība starp saražoto elektroenerģiju un kopējo enerģiju, kas pievadīta cietā kurināmā koģenerācijas katlam, kopējo pievadīto enerģiju izsakot kā GCV vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju;

| 11) | “augstākais sadegšanas siltums” jeb “GCV” ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai ar atbilstīgu mitruma saturu, pilnībā sadegot skābeklī un kad sadegšanas produkti tiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā izdalītā ūdens tvaika kondensācijas siltumu; |
| --- | --- |

11)

“augstākais sadegšanas siltums” jeb “GCV” ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai ar atbilstīgu mitruma saturu, pilnībā sadegot skābeklī un kad sadegšanas produkti tiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā izdalītā ūdens tvaika kondensācijas siltumu;

| 12) | “pārrēķina koeficients” jeb “CC” ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ražošanas efektivitātes ES, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5; |
| --- | --- |

12)

“pārrēķina koeficients” jeb “CC” ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ražošanas efektivitātes ES, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (1); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5;

| 13) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie maksimālās siltuma jaudas” jeb “elmax
  ” ir cietā kurināmā katla elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas, kas izteikta kW, neierēķinot rezerves sildītāja un iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma patērēto elektrību; |
| --- | --- |

13)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie maksimālās siltuma jaudas” jeb “elmax
  ” ir cietā kurināmā katla elektriskā jauda pie nominālās siltuma jaudas, kas izteikta kW, neierēķinot rezerves sildītāja un iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma patērēto elektrību;

| 14) | “nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” jeb “elmin
  ” ir cietā kurināmā katla elektriskā jauda pie piemērojamās daļējās slodzes, kas izteikta kW, neierēķinot rezerves sildītāja un iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma patērēto elektrību; |
| --- | --- |

14)

“nepieciešamā elektriskā jauda pie minimālās siltuma jaudas” jeb “elmin
  ” ir cietā kurināmā katla elektriskā jauda pie piemērojamās daļējās slodzes, kas izteikta kW, neierēķinot rezerves sildītāja un iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma patērēto elektrību;

| 15) | “rezerves sildītājs” ir Džoula efekta elektriskās pretestības elements, kas ģenerē siltumu tikai tālab, lai nesasaltu cietā kurināmā katlā vai centrālajā ūdens apkures sistēmā esošais siltumnesējs, vai tikai tad, kad nenotiek siltuma padeve no ārēja siltuma avota (tostarp tehniskās apkopes laikā) vai kad ārējais siltuma avots ir bojāts; |
| --- | --- |

15)

“rezerves sildītājs” ir Džoula efekta elektriskās pretestības elements, kas ģenerē siltumu tikai tālab, lai nesasaltu cietā kurināmā katlā vai centrālajā ūdens apkures sistēmā esošais siltumnesējs, vai tikai tad, kad nenotiek siltuma padeve no ārēja siltuma avota (tostarp tehniskās apkopes laikā) vai kad ārējais siltuma avots ir bojāts;

| 16) | “piemērojamā daļējā slodze” cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi ir ekspluatācija pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, bet cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas, ir ekspluatācija pie 50 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

16)

“piemērojamā daļējā slodze” cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi ir ekspluatācija pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, bet cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas, ir ekspluatācija pie 50 % no nominālās siltuma jaudas;

| 17) | “jauda gaidstāves režīmā” jeb “PSB
  ” ir kilovatos izteikta cietā kurināmā katla jauda, kad tas atrodas gaidstāves režīmā, neierēķinot iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma jaudu; |
| --- | --- |

17)

“jauda gaidstāves režīmā” jeb “PSB
  ” ir kilovatos izteikta cietā kurināmā katla jauda, kad tas atrodas gaidstāves režīmā, neierēķinot iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma jaudu;

| 18) | “gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad cietā kurināmā katls ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, vai informācijas vai statusa rādījums; |
| --- | --- |

18)

“gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad cietā kurināmā katls ir pieslēgts elektrotīklam, ir atkarīgs no enerģijas, kas saņemta caur elektrotīklu, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas, kas var ilgt nenoteiktu laiku: reaktivācijas funkcija vai reaktivācijas funkcija un tikai norāde uz iespējotu reaktivācijas funkciju, vai informācijas vai statusa rādījums;

| 19) | “sezonas telpu apsildes energoefektivitāte darba režīmā” jeb “ηson
  ” ir:






  a) | cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, izteikta %; |
| --- | --- | --- |

19)

“sezonas telpu apsildes energoefektivitāte darba režīmā” jeb “ηson
  ” ir:

a)

cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 30 % no nominālās siltuma jaudas, izteikta %;

| b) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 50 % no nominālās siltuma jaudas, izteikta %; |
| --- | --- |

b)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – vidējā svērtā vērtība lietderības koeficientam pie nominālās siltuma jaudas un lietderības koeficientam pie 50 % no nominālās siltuma jaudas, izteikta %;

| c) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, izteikts %; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, izteikts %;

| d) | cietā kurināmā koģenerācijas katliem – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, izteikts %; |
| --- | --- |

d)

cietā kurināmā koģenerācijas katliem – lietderības koeficients pie nominālās siltuma jaudas, izteikts %;

| 20) | “lietderības koeficients” jeb “η” ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo jaudu, kas pievadīta cietā kurināmā katlam, kopējo pievadīto jaudu izsakot GCV izteiksmē vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju; |
| --- | --- |

20)

“lietderības koeficients” jeb “η” ir % izteikta attiecība starp lietderīgo siltuma jaudu un kopējo jaudu, kas pievadīta cietā kurināmā katlam, kopējo pievadīto jaudu izsakot GCV izteiksmē vai kā ar CC reizinātu gala enerģiju;

| 21) | “lietderīgā siltuma jauda” jeb “P” ir kilovatos izteikta cietā kurināmā katla jauda, kas tiek nodota siltumnesējam; |
| --- | --- |

21)

“lietderīgā siltuma jauda” jeb “P” ir kilovatos izteikta cietā kurināmā katla jauda, kas tiek nodota siltumnesējam;

| 22) | “temperatūras regulators” ir aprīkojums, ar kura palīdzību tiešais lietotājs var iestatīt vēlamās iekštelpu temperatūras vērtības un laika režīmu un kas nosūta attiecīgus datus uz cietā kurināmā katla saskarni, piemēram, centrālo procesoru, tādējādi palīdzot regulēt temperatūru ieštelpā(-ās); |
| --- | --- |

22)

“temperatūras regulators” ir aprīkojums, ar kura palīdzību tiešais lietotājs var iestatīt vēlamās iekštelpu temperatūras vērtības un laika režīmu un kas nosūta attiecīgus datus uz cietā kurināmā katla saskarni, piemēram, centrālo procesoru, tādējādi palīdzot regulēt temperatūru ieštelpā(-ās);

| 23) | “sausās masas augstākā siltumspēja” jeb “GCVmf
  ” ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, no kuras izkaltēts saistītais mitrums, pilnībā sadegot skābeklī un kad sadegšanas produkti tiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā izdalītā ūdens tvaika kondensācijas siltumu; |
| --- | --- |

23)

“sausās masas augstākā siltumspēja” jeb “GCVmf
  ” ir kopējais siltuma daudzums, kas izdalās, vienai kurināmā vienībai, no kuras izkaltēts saistītais mitrums, pilnībā sadegot skābeklī un kad sadegšanas produkti tiek atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai; šis siltuma daudzums ietver arī kurināmajā esošā ūdeņraža sadegšanas procesā izdalītā ūdens tvaika kondensācijas siltumu;

| 24) | “ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti II pielikuma 2. punkta 1. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis. |
| --- | --- |

24)

“ekvivalents modelis” ir tirgū laists modelis ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas noteikti II pielikuma 2. punkta 1. tabulā, kā tā paša ražotāja tirgū laists cits modelis.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Ekodizaina prasības

1.   Īpašas prasības attiecībā uz ekodizainu

No 2020. gada 1. janvāra cietā kurināmā katli atbilst šādām prasībām:

| a) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte katliem ar nominālo siltuma jaudu 20 kW vai mazāku ir ne mazāka kā 75 %; |
| --- | --- |

a)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte katliem ar nominālo siltuma jaudu 20 kW vai mazāku ir ne mazāka kā 75 %;

| b) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāte katliem ar nominālo siltuma jaudu, kas pārsniedz 20 kW, ir ne mazāka kā 77 %; |
| --- | --- |

b)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāte katliem ar nominālo siltuma jaudu, kas pārsniedz 20 kW, ir ne mazāka kā 77 %;

| c) | katliem ar automātisku kurināmā padevi daļiņu emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 40 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 60 mg/m3; |
| --- | --- |

c)

katliem ar automātisku kurināmā padevi daļiņu emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 40 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 60 mg/m3;

| d) | katliem ar automātisku kurināmā padevi organisku gāzveida savienojumu emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 20 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 30 mg/m3; |
| --- | --- |

d)

katliem ar automātisku kurināmā padevi organisku gāzveida savienojumu emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 20 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 30 mg/m3;

| e) | katliem ar automātisku kurināmā padevi oglekļa monoksīda emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 500 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 700 mg/m3; |
| --- | --- |

e)

katliem ar automātisku kurināmā padevi oglekļa monoksīda emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 500 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 700 mg/m3;

| f) | biomasas katliem slāpekļa oksīdu emisijas, ko izsaka kā slāpekļa oksīdu, telpu apsildes sezonā nepārsniedz 200 mg/m3, bet fosilā kurināmā katliem – 350 mg/m3. |
| --- | --- |

f)

biomasas katliem slāpekļa oksīdu emisijas, ko izsaka kā slāpekļa oksīdu, telpu apsildes sezonā nepārsniedz 200 mg/m3, bet fosilā kurināmā katliem – 350 mg/m3.

Šīm prasībām ir jāatbilst gan rekomendētajam kurināmajam, gan jebkuram citam cietā kurināmā katlam piemērotam kurināmajam.

2.   Prasības attiecībā uz informāciju par ražojumu

Sākot ar 2020. gada 1. janvāri attiecībā uz cietā kurināmā katliem tiek sniegta tālāk minētā informācija par ražojumu:

| a) | uzstādītājiem un tiešajiem lietotājiem paredzētās rokasgrāmatās un ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs:






  1) | 1. tabulā iekļautā tehniskā informācija, norādot tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus; |
| --- | --- | --- |

a)

uzstādītājiem un tiešajiem lietotājiem paredzētās rokasgrāmatās un ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnēs:

1)

1. tabulā iekļautā tehniskā informācija, norādot tehniskos parametrus, kas izmērīti un aprēķināti saskaņā ar III pielikumu, uzrādot tabulā noteiktos zīmīgos ciparus;

| 2) | jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katlu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

2)

jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, cietā kurināmā katlu montējot, uzstādot vai veicot tā tehnisko apkopi;

| 3) | norādījumi par cietā kurināmā katla pienācīgu ekspluatāciju un par kvalitātes prasībām attiecība uz rekomendēto kurināmo un jebkādu citu piemērotu kurināmo; |
| --- | --- |

3)

norādījumi par cietā kurināmā katla pienācīgu ekspluatāciju un par kvalitātes prasībām attiecība uz rekomendēto kurināmo un jebkādu citu piemērotu kurināmo;

| 4) | cietā kurināmā katliem paredzētiem cietā kurināmā siltumģeneratoriem un cietā kurināmā katlu korpusiem, kuros paredzēts uzstādīt šādus siltumģeneratorus, – to tehniskie raksturlielumi, montēšanas prasības (lai nodrošinātu atbilstību cietā kurināmā katlu ekodizaina prasībām) un, attiecīgos gadījumos, ražotāja rekomendēto kombināciju saraksts; |
| --- | --- |

4)

cietā kurināmā katliem paredzētiem cietā kurināmā siltumģeneratoriem un cietā kurināmā katlu korpusiem, kuros paredzēts uzstādīt šādus siltumģeneratorus, – to tehniskie raksturlielumi, montēšanas prasības (lai nodrošinātu atbilstību cietā kurināmā katlu ekodizaina prasībām) un, attiecīgos gadījumos, ražotāja rekomendēto kombināciju saraksts;

| b) | profesionāļiem paredzētajās ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpieejas tīmekļa vietņu sadaļās: informācija par izjaukšanu, pārstrādi un likvidēšanu darbmūža beigās; |
| --- | --- |

b)

profesionāļiem paredzētajās ražotāju, to pilnvaroto pārstāvju un importētāju brīvpieejas tīmekļa vietņu sadaļās: informācija par izjaukšanu, pārstrādi un likvidēšanu darbmūža beigās;

| c) | tehniskajā dokumentācijā, kas paredzēta atbilstības novērtēšanai atbilstīgi 4. pantam:






  1) | šā punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītā informācija; |
| --- | --- | --- |

c)

tehniskajā dokumentācijā, kas paredzēta atbilstības novērtēšanai atbilstīgi 4. pantam:

1)

šā punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītā informācija;

| 2) | attiecīgā gadījumā – visu ekvivalento modeļu saraksts; |
| --- | --- |

2)

attiecīgā gadījumā – visu ekvivalento modeļu saraksts;

| 3) | ja rekomendētais kurināmais vai cits piemērots kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, nekā norādīts 1. tabulā, – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts vai specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs, |
| --- | --- |

3)

ja rekomendētais kurināmais vai cits piemērots kurināmais ir cita koksnes biomasa, nekoksnes biomasa, cits fosilais kurināmais vai cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums, nekā norādīts 1. tabulā, – kurināmā apraksts, kas pietiekams tā nepārprotamai identificēšanai, un kurināmā tehniskais standarts vai specifikācija, tostarp izmērītais mitruma saturs un izmērītais pelnu saturs, bet citam fosilajam kurināmajam – arī kurināmā izmērītais gaistošo vielu saturs,

| d) | uz cietā kurināmā koģenerācijas katla ar noturīgu marķējumu ir norādīta tā elektriskā jauda. |
| --- | --- |

d)

uz cietā kurināmā koģenerācijas katla ar noturīgu marķējumu ir norādīta tā elektriskā jauda.

Šā punkta c) apakšpunktā minēto informāciju var apvienot ar tehnisko dokumentāciju, ko sniedz saskaņā ar Direktīvā 2010/30/ES noteiktajiem pasākumiem.

1. tabula

Informācijas prasības attiecībā uz cietā kurināmā katliem

| Modeļa identifikators(-i) |
| --- |
| Kurināmā padeves režīms: [manuāls: katls jāekspluatē kopā ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (1) litri/automātisks: ieteicams katlu ekspluatēt kopā ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (2) litri] |
| Kondensācijas katls: [jā/nē] | |
| Cietā kurināmā koģenerācijas katls: [jā/nē] | Kombinētais katls: [jā/nē] |
| Kurināmais | Rekomendētais kurināmais (tikai viens): | Cits piemērots kurināmais(-ie): | η
  s (x %): | Emisijas telpu apsildes sezonā (4) |
| PM | OGC | CO | NOx |
| [x] mg/m3 |
| Malka, mitruma saturs ≤ 25 % | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Šķelda, mitruma saturs 15–35 % | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Šķelda, mitruma saturs > 35 % | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Presēta koksne granulu vai brikešu veidā | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Zāģskaidas, mitruma saturs ≤ 50 % | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Cita koksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Nekoksnes biomasa | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Bitumenogles | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Brūnogles (tostarp briketes) | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Kokss | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Antracīts | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Fosilā kurināmā maisījuma briketes | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Cits fosilais kurināmais | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Biomasas maisījuma (30–70 %)/fosilā kurināmā briketes | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums | [jā/nē] | [jā/nē] | | | | | |
| Parametri, kad katlu darbina tikai ar rekomendēto kurināmo: |
| Raksturlielums | Simbols | Vērtība | Vienība | | Raksturlielums | Simbols | Vērtība | Vienība |
| Lietderīgā siltuma jauda | | Lietderības koeficients |
| Pie nominālās siltuma jaudas | Pn
   (3) | x,x | kW | | Pie nominālās siltuma jaudas | ηn | x,x | % |
| Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā | Pp | [x,x/nepiemēro] | kW | | Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā | ηp | [x,x/N.P.] | % |
| Cietā kurināmā koģenerācijas katliem: elektriskā efektivitāte | | Papildu elektroenerģijas patēriņš |
| | Pie nominālās siltuma jaudas | elmax | x,xxx | kW |
| Pie nominālās siltuma jaudas | ηel,n | x,x | % | | Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā | elmin | [x,xxx/N.P.] | kW |
| | No iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma, ja piemērojams | [x,xxx/N.P.] | kW |
| | Gaidstāves režīmā | PSB | x,xxx | kW |
| |
| Kontaktinformācija | Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese |
| |

Modeļa identifikators(-i)

Kurināmā padeves režīms: [manuāls: katls jāekspluatē kopā ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (1) litri/automātisks: ieteicams katlu ekspluatēt kopā ar karstā ūdens tvertni, kuras tilpums ir vismaz x (2) litri]

Kondensācijas katls: [jā/nē]

Cietā kurināmā koģenerācijas katls: [jā/nē]

Kombinētais katls: [jā/nē]

Kurināmais

Rekomendētais kurināmais (tikai viens):

Cits piemērots kurināmais(-ie):

η
  s (x %):

Emisijas telpu apsildes sezonā (4)

PM

OGC

CO

NOx

[x] mg/m3

Malka, mitruma saturs ≤ 25 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Šķelda, mitruma saturs 15–35 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Šķelda, mitruma saturs > 35 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Presēta koksne granulu vai brikešu veidā

[jā/nē]

[jā/nē]

Zāģskaidas, mitruma saturs ≤ 50 %

[jā/nē]

[jā/nē]

Cita koksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Nekoksnes biomasa

[jā/nē]

[jā/nē]

Bitumenogles

[jā/nē]

[jā/nē]

Brūnogles (tostarp briketes)

[jā/nē]

[jā/nē]

Kokss

[jā/nē]

[jā/nē]

Antracīts

[jā/nē]

[jā/nē]

Fosilā kurināmā maisījuma briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits fosilais kurināmais

[jā/nē]

[jā/nē]

Biomasas maisījuma (30–70 %)/fosilā kurināmā briketes

[jā/nē]

[jā/nē]

Cits biomasas un fosilā kurināmā maisījums

[jā/nē]

[jā/nē]

Parametri, kad katlu darbina tikai ar rekomendēto kurināmo:

Raksturlielums

Simbols

Vērtība

Vienība

Raksturlielums

Simbols

Vērtība

Vienība

Lietderīgā siltuma jauda

Lietderības koeficients

Pie nominālās siltuma jaudas

Pn
   (3)

x,x

kW

Pie nominālās siltuma jaudas

ηn

x,x

%

Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā

Pp

[x,x/nepiemēro]

kW

Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā

ηp

[x,x/N.P.]

%

Cietā kurināmā koģenerācijas katliem: elektriskā efektivitāte

Papildu elektroenerģijas patēriņš

Pie nominālās siltuma jaudas

elmax

x,xxx

kW

Pie nominālās siltuma jaudas

ηel,n

x,x

%

Pie [30 %/50 %] no nominālās siltuma jaudas attiecīgā gadījumā

elmin

[x,xxx/N.P.]

kW

No iekļautā sekundārā emisiju samazināšanas aprīkojuma, ja piemērojams

[x,xxx/N.P.]

kW

Gaidstāves režīmā

PSB

x,xxx

kW

Kontaktinformācija

Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese

---

(1)  Tvertnes tilpums = 45 × Pr
  × (1 – 2,7/Pr
  ) vai 300 litri, izvēloties lielāko, Pr
  izsaka kilovatos.

(2)  Tvertnes tilpums = 20 × Pr
  , Pr
  izsaka kilovatos.

(3)  Rekomendētajam kurināmajam Pn
  ir vienāds ar Pr
  .

(4)  PM = daļiņas, OGC = organiskie gāzveida savienojumi, CO = oglekļa monoksīds, NOx = slāpekļa oksīdi.

---

III PIELIKUMS

Mērījumi un aprēķini

1.   Atbilstības nodrošināšanas un šajā regulā noteikto prasību atbilstības verifikācijas vajadzībām mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot harmonizētos standartus, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot citas ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kas ir mūsdienīgas un vispāratzītas. Tās atbilst nosacījumiem un tehniskajiem parametriem, kas noteikti 2. līdz 6. punktā.

2.   Vispārēji nosacījumi attiecībā uz mērījumiem un aprēķiniem

| a) | Cietā kurināmā katlus testē, izmantojot rekomendēto kurināmo un jebkuru citu piemērotu kurināmo, kas norādīts II pielikuma 1. tabulā, un ievērojot šādu izņēmumu: ja katlus testē, izmantojot šķeldu ar mitruma saturu, kas pārsniedz 35 %, un tie atbilst piemērojamajām prasībām, uzskata, ka tie atbilst arī šādām prasībām attiecībā uz šķeldu ar mitruma saturu 15–35 %, un tie nav jātestē, izmantojot šķeldu ar mitruma saturu 15–35 %. |
| --- | --- |

a)

Cietā kurināmā katlus testē, izmantojot rekomendēto kurināmo un jebkuru citu piemērotu kurināmo, kas norādīts II pielikuma 1. tabulā, un ievērojot šādu izņēmumu: ja katlus testē, izmantojot šķeldu ar mitruma saturu, kas pārsniedz 35 %, un tie atbilst piemērojamajām prasībām, uzskata, ka tie atbilst arī šādām prasībām attiecībā uz šķeldu ar mitruma saturu 15–35 %, un tie nav jātestē, izmantojot šķeldu ar mitruma saturu 15–35 %.

| b) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitātes un telpu apsildes sezonas emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

b)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitātes un telpu apsildes sezonas emisiju deklarētās vērtības noapaļo līdz veselam skaitlim.

| c) | Visus cietā kurināmā siltumģeneratorus, kas paredzēti kādam cietā kurināmā katlam, un visus cietā kurināmā katla korpusus, kuros paredzēts uzstādīt šādus siltumģeneratorus, testē attiecīgi ar atbilstošu cietā kurināmā korpusu vai siltumģeneratoru. |
| --- | --- |

c)

Visus cietā kurināmā siltumģeneratorus, kas paredzēti kādam cietā kurināmā katlam, un visus cietā kurināmā katla korpusus, kuros paredzēts uzstādīt šādus siltumģeneratorus, testē attiecīgi ar atbilstošu cietā kurināmā korpusu vai siltumģeneratoru.

3.   Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz energoefektivitāti telpu apsildes sezonā

| a) | Attiecīgos gadījumos mēra lietderības koeficienta vērtības ηn
  , ηp
  un lietderīgās siltuma jaudas vērtības Pn
  , Pp
  . Cietā kurināmā koģenerācijas katliem mēra arī elektriskās efektivitātes vērtību ηel,n
  . |
| --- | --- |

a)

Attiecīgos gadījumos mēra lietderības koeficienta vērtības ηn
  , ηp
  un lietderīgās siltuma jaudas vērtības Pn
  , Pp
  . Cietā kurināmā koģenerācijas katliem mēra arī elektriskās efektivitātes vērtību ηel,n
  .

| b) | Energoefektivitāti telpu apsildes sezonā ηs
  aprēķina, telpu apsildes sezonas energoefektivitātei darba režīmā ηson
  piemērojot korekcijas, kas saistītas ar temperatūras regulatoru devumu, papildu elektroenerģijas patēriņu, un – cietā kurināmā koģenerācijas katlu gadījumā – pieskaitot elektrisko efektivitāti, kas reizināta ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5. |
| --- | --- |

b)

Energoefektivitāti telpu apsildes sezonā ηs
  aprēķina, telpu apsildes sezonas energoefektivitātei darba režīmā ηson
  piemērojot korekcijas, kas saistītas ar temperatūras regulatoru devumu, papildu elektroenerģijas patēriņu, un – cietā kurināmā koģenerācijas katlu gadījumā – pieskaitot elektrisko efektivitāti, kas reizināta ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5.

| c) | Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5. |
| --- | --- |

c)

Elektroenerģijas patēriņu reizina ar pārrēķina koeficientu CC = 2,5.

4.   Īpaši nosacījumi attiecībā uz energoefektivitāti telpu apsildes sezonā

| a) | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti ηs
  definē šādi:

  ηs = ηson
  – F (1) – F (2) + F (3)

  kur:






  1) | ηson
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka procentos un aprēķina, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

a)

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti ηs
  definē šādi:

ηs = ηson
  – F (1) – F (2) + F (3)

kur:

1)

ηson
  ir telpu apsildes sezonas energoefektivitāte darba režīmā, ko izsaka procentos un aprēķina, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā;

| 2) | F (1) ir telpu apsildes sezonas energoefektivitātes zudumi, ņemot vērā koriģētu temperatūras regulatoru ietekmi; F (1) = 3 %; |
| --- | --- |

2)

F (1) ir telpu apsildes sezonas energoefektivitātes zudumi, ņemot vērā koriģētu temperatūras regulatoru ietekmi; F (1) = 3 %;

| 3) | F (2) ir papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts, kā noteikts 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

3)

F (2) ir papildu elektroenerģijas patēriņa negatīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts, kā noteikts 4. punkta c) apakšpunktā;

| 4) | F (3) ir cietā kurināmā koģenerācijas katlu elektriskās efektivitātes pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts šādi:

  F (3) = 2,5 × ηel,n
  ; |
| --- | --- |

4)

F (3) ir cietā kurināmā koģenerācijas katlu elektriskās efektivitātes pozitīvais devums telpu apsildes sezonas energoefektivitātē, izteikts procentos un aprēķināts šādi:

F (3) = 2,5 × ηel,n
  ;

| b) | telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηson
  ) aprēķina šādi:






  1) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

  ηson
   = 0,85 × ηp
   + 0,15 × ηn
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

telpu apsildes sezonas energoefektivitāti darba režīmā (ηson
  ) aprēķina šādi:

1)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

ηson
   = 0,85 × ηp
   + 0,15 × ηn
  ;

| 2) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

  ηson
  = ηn
  ; |
| --- | --- |

2)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

ηson
  = ηn
  ;

| c) | F (2) aprēķina šādi:






  1) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

  F (2) = 2,5 × (0,15 × elmax
   + 0,85 × elmin
   + 1,3 × PSB
  )/(0,15 × Pn
   + 0,85 × Pp
  ); |
| --- | --- | --- |

c)

F (2) aprēķina šādi:

1)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

F (2) = 2,5 × (0,15 × elmax
   + 0,85 × elmin
   + 1,3 × PSB
  )/(0,15 × Pn
   + 0,85 × Pp
  );

| 2) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

  F (2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB)/Pn
  . |
| --- | --- |

2)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

F (2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB)/Pn
  .

5.   Augstākās siltumspējas aprēķināšana

Augstāko siltumspēju (GCV) iegūst no sausās masas augstākās siltumspējas (GCVmf
  ) ar šādu pārrēķinu:

GCV = GCVmf
  × (1 – M),

kur:

| a) | GCV un GCV
  mf ir izteikta megadžoulos uz kilogramu; |
| --- | --- |

a)

GCV un GCV
  mf ir izteikta megadžoulos uz kilogramu;

| b) | M ir darba mitruma saturs kurināmajā, izteikts procentos. |
| --- | --- |

b)

M ir darba mitruma saturs kurināmajā, izteikts procentos.

6.   Emisijas telpu apsildes sezonā

| a) | Daļiņu, organisko gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas izsaka standartizēti, izmantojot sausas dūmgāzes ar 10 % skābekļa saturu un standarta apstākļos, proti, temperatūra 0 °C un spiediens 1 013 milibāri. |
| --- | --- |

a)

Daļiņu, organisko gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas izsaka standartizēti, izmantojot sausas dūmgāzes ar 10 % skābekļa saturu un standarta apstākļos, proti, temperatūra 0 °C un spiediens 1 013 milibāri.

| b) | Daļiņu, organisko gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīda emisijas telpu apsildes sezonā Es
  aprēķina šādi:






  1) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

  Es
   = 0,85 × Es,p
   + 0,15 × Es,n
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

Daļiņu, organisko gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīda emisijas telpu apsildes sezonā Es
  aprēķina šādi:

1)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi:

Es
   = 0,85 × Es,p
   + 0,15 × Es,n
  ;

| 2) | cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

  Es
  = Es,n
  , |
| --- | --- |

2)

cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % no nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā, un cietā kurināmā koģenerācijas katliem:

Es
  = Es,n
  ,

kur:

| a) | Es,p
  ir attiecīgo daļiņu, gāzveida organisko savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas, kas mērītas pie 30 % vai 50 % no nominālās siltuma jaudas; |
| --- | --- |

a)

Es,p
  ir attiecīgo daļiņu, gāzveida organisko savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas, kas mērītas pie 30 % vai 50 % no nominālās siltuma jaudas;

| b) | Es,r
  ir attiecīgo daļiņu, gāzveida organisko savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas, kas mērītas pie nominālās siltuma jaudas. |
| --- | --- |

b)

Es,r
  ir attiecīgo daļiņu, gāzveida organisko savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas, kas mērītas pie nominālās siltuma jaudas.

| c) | Daļiņu emisijas mēra, izmantojot gravimetrisku metodi, neņemot vērā nekādas daļiņas, ko, dūmgāzēm sajaucoties ar apkārtējo gaisu, veido organiskie gāzveida savienojumi. |
| --- | --- |

c)

Daļiņu emisijas mēra, izmantojot gravimetrisku metodi, neņemot vērā nekādas daļiņas, ko, dūmgāzēm sajaucoties ar apkārtējo gaisu, veido organiskie gāzveida savienojumi.

| d) | Slāpekļa oksīdu emisijas aprēķina kā slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summu, un tās izsaka kā slāpekļa dioksīdu. |
| --- | --- |

d)

Slāpekļa oksīdu emisijas aprēķina kā slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summu, un tās izsaka kā slāpekļa dioksīdu.

---

IV PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Veicot tirgus uzraudzības pārbaudes, kas minētas Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā, dalībvalstu iestādes attiecībā uz II pielikumā noteiktajām prasībām piemēro šādu verifikācijas procedūru:

| 1. | Dalībvalsts iestādes testē vienu katra sildītāja modeļa eksemplāru. Iekārtu testē ar vienu vai vairākiem kurināmajiem, kura parametri ir tādā pašā diapazonā kā kurināmajam(-iem), ko ražotājs izmantojis mērījumu veikšanai saskaņā ar III pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts iestādes testē vienu katra sildītāja modeļa eksemplāru. Iekārtu testē ar vienu vai vairākiem kurināmajiem, kura parametri ir tādā pašā diapazonā kā kurināmajam(-iem), ko ražotājs izmantojis mērījumu veikšanai saskaņā ar III pielikumu.

| 2. | Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:






  a) | tehniskajā dokumentācijā norādītās vērtības atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, ja:

a)

tehniskajā dokumentācijā norādītās vērtības atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām;

| b) | 2. tabulā uzskaitīto modeļa parametru testēšanā konstatēts, ka visi šie parametri atbilst prasībām. |
| --- | --- |

b)

2. tabulā uzskaitīto modeļa parametru testēšanā konstatēts, ka visi šie parametri atbilst prasībām.

| 3. | Ja netiek sasniegts 2. punkta a) apakšpunktā minētais rezultāts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošiem. Ja netiek sasniegts 2. punkta b) apakšpunktā minētais rezultāts, dalībvalstu iestādes nejaušas izlases veidā testēšanai izvēlas vēl trīs tāda paša modeļa iekārtas. Izraudzītās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas ražotāja tehniskajā dokumentācijā norādītas kā ekvivalenti ražojumi. |
| --- | --- |

3.

Ja netiek sasniegts 2. punkta a) apakšpunktā minētais rezultāts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošiem. Ja netiek sasniegts 2. punkta b) apakšpunktā minētais rezultāts, dalībvalstu iestādes nejaušas izlases veidā testēšanai izvēlas vēl trīs tāda paša modeļa iekārtas. Izraudzītās trīs papildu iekārtas var būt arī viena vai vairāku ekvivalentu modeļu iekārtas, kas ražotāja tehniskajā dokumentācijā norādītas kā ekvivalenti ražojumi.

| 4. | Modeli uzskata par atbilstošu attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas II pielikumā, ja 2. tabulā uzskaitīto modeļa parametru testēšanas rezultātā attiecībā uz visām trim papildu ierīcēm konstatēts, ka visi šie parametri atbilst prasībām. |
| --- | --- |

4.

Modeli uzskata par atbilstošu attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas II pielikumā, ja 2. tabulā uzskaitīto modeļa parametru testēšanas rezultātā attiecībā uz visām trim papildu ierīcēm konstatēts, ka visi šie parametri atbilst prasībām.

| 5. | Ja 4. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošiem. Dalībvalsts iestādes nosūta testa rezultātus un citu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par modeļa neatbilstību. |
| --- | --- |

5.

Ja 4. punktā norādītais rezultāts netiek sasniegts, modeli un visus pārējos ekvivalentos modeļus uzskata par šīs regulas prasībām neatbilstošiem. Dalībvalsts iestādes nosūta testa rezultātus un citu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par modeļa neatbilstību.

Dalībvalstu iestādes izmanto III pielikumā noteiktās mērījumu un aprēķinu metodes.

Šajā pielikumā noteiktās verifikācijas pielaides attiecas tikai uz dalībvalsts iestāžu izmērīto parametru verifikāciju, un izgatavotājs vai importētājs tās neizmanto kā pieļaujamo pielaidi, lai noteiktu vērtības tehniskajā dokumentācijā.

2. tabula

| Parametrs | Verifikācijas pielaides |
| --- | --- |
| Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
  s | Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 4 % zemāka nekā iekārtai deklarētā vērtība. |
| Daļiņu emisijas | Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 9 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība. |
| Organisku gāzveida savienojumu emisijas | Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 7 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība. |
| Oglekļa monoksīda emisijas | Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 30 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība. |
| Slāpekļa oksīdu emisijas | Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 30 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība. |

Parametrs

Verifikācijas pielaides

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
  s

Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 4 % zemāka nekā iekārtai deklarētā vērtība.

Daļiņu emisijas

Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 9 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība.

Organisku gāzveida savienojumu emisijas

Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 7 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība.

Oglekļa monoksīda emisijas

Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 30 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība.

Slāpekļa oksīdu emisijas

Noteiktā vērtība (1) ir ne vairāk kā 30 mg/m3 augstāka nekā iekārtai deklarētā vērtība.

---

(1)  To vērtību vidējā aritmētiskā vērtība, kas iegūtas, ja tiek testētas trīs papildu iekārtas, kā noteikts 3. punktā.

---

V PIELIKUMS

Regulas 6. pantā minētie indikatīvie kritēriji

Šeit sniegti regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamo cietā kurināmā katlu labāko tehnoloģiju indikatīvie kritēriji. Laikā, kad stājas spēkā šī regula, nav konstatēts, ka kāds no cietā kurināmā katliem būtu atbildis visām 1. un 2. punktā norādītajām vērtībām. Vairāki cietā kurināmā katli atbilst vienai vai vairākām no šīm vērtībām.

| 1. | Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte: 96 % cietā kurināmā koģenerācijas katliem, 90 % kondensācijas katliem un 84 % pārējiem cietā kurināmā katliem. |
| --- | --- |

1.

Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte: 96 % cietā kurināmā koģenerācijas katliem, 90 % kondensācijas katliem un 84 % pārējiem cietā kurināmā katliem.

| 2. | Emisijas telpu apsildes sezonā:






  a) | 2 mg/m3 daļiņām biomasas katlos; 10 mg/m3 fosilā kurināmā katlos; |
| --- | --- | --- |

2.

Emisijas telpu apsildes sezonā:

a)

2 mg/m3 daļiņām biomasas katlos; 10 mg/m3 fosilā kurināmā katlos;

| b) | organiski gāzveida savienojumi – 1 mg/m3; |
| --- | --- |

b)

organiski gāzveida savienojumi – 1 mg/m3;

| c) | oglekļa monoksīds – 6 mg/m3; |
| --- | --- |

c)

oglekļa monoksīds – 6 mg/m3;

| d) | biomasas katlos slāpekļa oksīdi 97 mg/m3; fosilā kurināmā katlos – 170 mg/m3. |
| --- | --- |

d)

biomasas katlos slāpekļa oksīdi 97 mg/m3; fosilā kurināmā katlos – 170 mg/m3.

Pielikuma 1. punktā un 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā norādītie kritēriji nenozīmē, ka šādu vērtību kombināciju var sasniegt atsevišķam cietā kurināmā katlam. Labu vērtību kombināciju telpu apsildes sezonā uzrāda esošs modelis ar 81 % energoefektivitāti un daļiņu emisijām telpu apsildes sezonā – 7 mg/m3, organiskajiem gāzveida savienojumiem – 2 mg/m3, oglekļa monoksīdu – 6 mg/m3 un slāpekļa oksīdu – 120 mg/m3.

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/115

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1190

(2015. gada 20. jūlijs),

ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Patērētāju drošības zinātnisko komiteju,

tā kā:

| (1) | Pēc zinātniskā pētījuma Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk (“Noturīgo matu krāsu lietošana un urīnpūšļa vēža risks”) publicēšanas 2001. gadā Zinātniskā komiteja patērētājiem paredzēto kosmētikas līdzekļu un nepārtikas preču jautājumos, ko saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/210/EK (2) vēlāk aizstāja Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP), secināja, ka matu krāsu lietošanas potenciālie riski rada bažas. SCCP savos atzinumos Komisijai ieteica veikt papildu pasākumus matu krāsošanai paredzētu krāsvielu kontrolei. |
| --- | --- |

(1)

Pēc zinātniskā pētījuma Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk (“Noturīgo matu krāsu lietošana un urīnpūšļa vēža risks”) publicēšanas 2001. gadā Zinātniskā komiteja patērētājiem paredzēto kosmētikas līdzekļu un nepārtikas preču jautājumos, ko saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/210/EK (2) vēlāk aizstāja Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP), secināja, ka matu krāsu lietošanas potenciālie riski rada bažas. SCCP savos atzinumos Komisijai ieteica veikt papildu pasākumus matu krāsošanai paredzētu krāsvielu kontrolei.

| (2) | SCCP turklāt ieteica matu krāsošanai paredzētu krāsvielu drošuma novērtēšanas vispārēju stratēģiju, kura ietvertu prasības, kā testēt matu krāsošanas līdzekļos izmantoto vielu potenciālo genotoksicitāti vai kancerogenitāti. |
| --- | --- |

(2)

SCCP turklāt ieteica matu krāsošanai paredzētu krāsvielu drošuma novērtēšanas vispārēju stratēģiju, kura ietvertu prasības, kā testēt matu krāsošanas līdzekļos izmantoto vielu potenciālo genotoksicitāti vai kancerogenitāti.

| (3) | Lai reglamentētu matu krāsošanas līdzekļos izmantotās vielas, Komisija, saņēmusi SCCP atzinumus, vienojās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par vispārēju stratēģiju, kura paredz, ka nozarei jāiesniedz dokumenti ar atjauninātiem zinātniskajiem datiem par matu krāsošanai paredzētu krāsvielu drošumu, lai SCCP varētu novērtēt risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai reglamentētu matu krāsošanas līdzekļos izmantotās vielas, Komisija, saņēmusi SCCP atzinumus, vienojās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par vispārēju stratēģiju, kura paredz, ka nozarei jāiesniedz dokumenti ar atjauninātiem zinātniskajiem datiem par matu krāsošanai paredzētu krāsvielu drošumu, lai SCCP varētu novērtēt risku.

| (4) | SCCP, ko vēlāk saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/721/EK (3) aizstāja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS), novērtēja tādu atsevišķu vielu drošumu, par kurām nozares pārstāvji iesniedza atjauninātu dokumentāciju. |
| --- | --- |

(4)

SCCP, ko vēlāk saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/721/EK (3) aizstāja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS), novērtēja tādu atsevišķu vielu drošumu, par kurām nozares pārstāvji iesniedza atjauninātu dokumentāciju.

| (5) | Ņemot vērā SCCS galīgos atzinumus par atsevišķu vielu drošumu, ir lietderīgi ierobežot deviņu novērtēto matu krāsošanai paredzēto krāsvielu maksimālo koncentrāciju un tās iekļaut Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā SCCS galīgos atzinumus par atsevišķu vielu drošumu, ir lietderīgi ierobežot deviņu novērtēto matu krāsošanai paredzēto krāsvielu maksimālo koncentrāciju un tās iekļaut Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā.

| (6) | Attiecībā uz riskiem, ko patērētāju veselībai varētu radīt reakcijas produkti, kurus matu krāsošanas laikā veido oksidējošas matu krāsošanai paredzētas krāsvielas, un to izvērtējumu, kura pamatā ir pieejamie dati, SCCS2010. gada 21. septembra atzinumā nepauda nopietnas bažas par Savienībā pašlaik izmantoto matu krāsu un to reakcijas produktu genotoksicitāti un kancerogenitāti. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz riskiem, ko patērētāju veselībai varētu radīt reakcijas produkti, kurus matu krāsošanas laikā veido oksidējošas matu krāsošanai paredzētas krāsvielas, un to izvērtējumu, kura pamatā ir pieejamie dati, SCCS2010. gada 21. septembra atzinumā nepauda nopietnas bažas par Savienībā pašlaik izmantoto matu krāsu un to reakcijas produktu genotoksicitāti un kancerogenitāti.

| (7) | SCCS riska novērtējumos ir aplūkojusi tādu konkrētu krāsvielu sensibilizētspēju, kuras paredzētas matu krāsošanai. Lai labāk informētu patērētājus par matu krāsu lietošanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi un mazinātu matu krāsošanas līdzekļu izraisītas sensibilizācijas risku patērētāju vidū, tādu oksidējošo un neoksidējošo matu krāsošanas līdzekļu marķējumā, kuri satur vielas ar ļoti spēcīgi izteiktu vai spēcīgi izteiktu sensibilizētspēju, jāsniedz attiecīgi brīdinājumi. |
| --- | --- |

(7)

SCCS riska novērtējumos ir aplūkojusi tādu konkrētu krāsvielu sensibilizētspēju, kuras paredzētas matu krāsošanai. Lai labāk informētu patērētājus par matu krāsu lietošanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi un mazinātu matu krāsošanas līdzekļu izraisītas sensibilizācijas risku patērētāju vidū, tādu oksidējošo un neoksidējošo matu krāsošanas līdzekļu marķējumā, kuri satur vielas ar ļoti spēcīgi izteiktu vai spēcīgi izteiktu sensibilizētspēju, jāsniedz attiecīgi brīdinājumi.

| (8) | Jēdziena “kosmētikas līdzeklis matiem” definīcija Regulā (EK) Nr. 1223/2009 izslēdz šāda līdzekļa lietošanu skropstām. Šis izņēmums tika ieviests tāpēc, ka riska līmenis atšķiras atkarībā no tā, vai kosmētikas līdzekli izmanto matiem vai skropstām. Tāpēc, lai izvērtētu merkaptoetiķskābes un tās sāļu lietošanu skropstām, bija vajadzīgs īpašs drošuma novērtējums. |
| --- | --- |

(8)

Jēdziena “kosmētikas līdzeklis matiem” definīcija Regulā (EK) Nr. 1223/2009 izslēdz šāda līdzekļa lietošanu skropstām. Šis izņēmums tika ieviests tāpēc, ka riska līmenis atšķiras atkarībā no tā, vai kosmētikas līdzekli izmanto matiem vai skropstām. Tāpēc, lai izvērtētu merkaptoetiķskābes un tās sāļu lietošanu skropstām, bija vajadzīgs īpašs drošuma novērtējums.

| (9) | SCCS2013. gada 11. novembra atzinumā par merkaptoetiķskābi un tās sāļiem secināja, ka skropstu ieveidošanai paredzēti līdzekļi, kas satur merkaptoetiķskābi un tās sāļus, nav ieteicami vispārējai lietošanai (personīgai lietošanai mājas apstākļos), jo to pašuzklāšana ir saistīta ar acu kairinājuma risku. Tomēr, kad merkaptoetiķskābes un tās sāļu koncentrācija šādos līdzekļos nesasniedz 11 %, tie nav bīstami, ja tos skropstām uzklāj profesionālis, jo mazinās risks, ka viela nonāks tiešā saskarē ar acīm. Turklāt SCCS secināja, ka merkaptoetiķskābe un tās sāļi koncentrācijā līdz 5 % ir droši lietošanai par depilācijas līdzekli, ja tos lieto, kā paredzēts. Šāda veida kosmētikas līdzekļu drošums ir ļoti atkarīgs no atbildīgas risku pārvaldības, tostarp brīdinājumiem un detalizētiem lietošanas norādījumiem. |
| --- | --- |

(9)

SCCS2013. gada 11. novembra atzinumā par merkaptoetiķskābi un tās sāļiem secināja, ka skropstu ieveidošanai paredzēti līdzekļi, kas satur merkaptoetiķskābi un tās sāļus, nav ieteicami vispārējai lietošanai (personīgai lietošanai mājas apstākļos), jo to pašuzklāšana ir saistīta ar acu kairinājuma risku. Tomēr, kad merkaptoetiķskābes un tās sāļu koncentrācija šādos līdzekļos nesasniedz 11 %, tie nav bīstami, ja tos skropstām uzklāj profesionālis, jo mazinās risks, ka viela nonāks tiešā saskarē ar acīm. Turklāt SCCS secināja, ka merkaptoetiķskābe un tās sāļi koncentrācijā līdz 5 % ir droši lietošanai par depilācijas līdzekli, ja tos lieto, kā paredzēts. Šāda veida kosmētikas līdzekļu drošums ir ļoti atkarīgs no atbildīgas risku pārvaldības, tostarp brīdinājumiem un detalizētiem lietošanas norādījumiem.

| (10) | Pamatojoties uz merkaptoetiķskābes un tās sāļu zinātnisko novērtējumu, tos būtu jāatļauj lietot līdzekļos, kas paredzēti skropstu ieveidošanai, un depilācijas līdzekļos. Tomēr, lai izvairītos no riska, kas saistīts ar skropstu ieveidošanai paredzētu līdzekļu pašuzklāšanu, ko veic patērētāji, tie būtu jāatļauj tikai profesionālai lietošanai. Lai profesionāļi varētu informēt patērētājus par to, kāda nelabvēlīga ietekme var būt merkaptoetiķskābi un tās sāļus saturošu līdzekļu uzklāšanai skropstām, un lai mazinātu šo līdzekļu radītas sensibilizācijas risku, šo līdzekļu marķējumā būtu jāsniedz attiecīgi brīdinājumi. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz merkaptoetiķskābes un tās sāļu zinātnisko novērtējumu, tos būtu jāatļauj lietot līdzekļos, kas paredzēti skropstu ieveidošanai, un depilācijas līdzekļos. Tomēr, lai izvairītos no riska, kas saistīts ar skropstu ieveidošanai paredzētu līdzekļu pašuzklāšanu, ko veic patērētāji, tie būtu jāatļauj tikai profesionālai lietošanai. Lai profesionāļi varētu informēt patērētājus par to, kāda nelabvēlīga ietekme var būt merkaptoetiķskābi un tās sāļus saturošu līdzekļu uzklāšanai skropstām, un lai mazinātu šo līdzekļu radītas sensibilizācijas risku, šo līdzekļu marķējumā būtu jāsniedz attiecīgi brīdinājumi.

| (11) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikums. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikums.

| (12) | Matu krāsošanai paredzēto krāsvielu ierobežojumu piemērošana būtu uz laiku jāatliek, lai nozarei dotu iespēju izpildīt matu krāsošanas līdzekļiem noteiktās prasības. Konkrētāk, uzņēmumiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāatvēl divpadsmit mēnešu periods, kurā tie varētu laist tirgū prasībām atbilstošus līdzekļus un no aprites izņemt neatbilstošus līdzekļus. |
| --- | --- |

(12)

Matu krāsošanai paredzēto krāsvielu ierobežojumu piemērošana būtu uz laiku jāatliek, lai nozarei dotu iespēju izpildīt matu krāsošanas līdzekļiem noteiktās prasības. Konkrētāk, uzņēmumiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāatvēl divpadsmit mēnešu periods, kurā tie varētu laist tirgū prasībām atbilstošus līdzekļus un no aprites izņemt neatbilstošus līdzekļus.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 10. augusta, izņemot pielikuma 2. punkta noteikumus, ko piemēro no 2016. gada 10. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 3. marta Lēmums 2004/210/EK, ar ko izveido zinātniskās komitejas patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā (OV L 66, 4.3.2004., 45. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 5. septembra Lēmums 2008/721/EK, ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (OV L 241, 10.9.2008., 21. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu 2.a aizstāj ar šādu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “2.a | Merkaptoetiķskābe un tās sāļi | Thioglycolic acid | 68-11-1 | 200-677-4 | a) | Matu cirtošanas vai taisnošanas līdzekļi |

1)

ierakstu 2.a aizstāj ar šādu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“2.a

Merkaptoetiķskābe un tās sāļi

Thioglycolic acid

68-11-1

200-677-4

a)

Matu cirtošanas vai taisnošanas līdzekļi

| a) | i) | 8 % |
| --- | --- | --- |

a)

i)

8 %

| ii) | 11 % |
| --- | --- |

ii)

11 %

| a) | i) | Vispārējai lietošanai
  lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5 |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Vispārējai lietošanai

lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5

| ii) | Profesionālai lietošanai
  lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5 |
| --- | --- |

ii)

Profesionālai lietošanai

lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5

Lietošanas noteikumi:

a) b) c) d)

Nepieļaut nokļūšanu acīs.

Ja līdzeklis nokļūst acīs, tūlīt tās izskalot.

a) c) d)

Lietot atbilstošus aizsargcimdus.

Uz etiķetes jānorāda šādi brīdinājumi:

a)i b) c)

Satur tioglikolātu.

Ievērot norādījumus.

Sargāt no bērniem.

a)ii d)

Tikai profesionālai lietošanai.

Satur tioglikolātu.

Ievērot norādījumus.”

| b) | Depilācijas līdzekļi |
| --- | --- |

b)

Depilācijas līdzekļi

| b) | 5 % |
| --- | --- |

b)

5 %

| b) | Lietošanai gatavā pH no 7 līdz 12,7 |
| --- | --- |

b)

Lietošanai gatavā pH no 7 līdz 12,7

| c) | Citi matu līdzekļi, kurus pēc lietošanas izskalo |
| --- | --- |

c)

Citi matu līdzekļi, kurus pēc lietošanas izskalo

| c) | 2 % |
| --- | --- |

c)

2 %

| c) | Lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5 |
| --- | --- |

c)

Lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5

| d) | Skropstu ieveidošanas līdzekļi |
| --- | --- |

d)

Skropstu ieveidošanas līdzekļi

| d) | 11 % |
| --- | --- |

d)

11 %

Iepriekšminētos procentus aprēķina kā merkaptoetiķskābi

| d) | Profesionālai lietošanai
  lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5 |
| --- | --- |

d)

Profesionālai lietošanai

lietošanai gatavā pH no 7 līdz 9,5

| 2) | iekļauj šādu 288. līdz 296. ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “288 | 3-[(4-amino-3-metil-9,10-diokso-9,10-dihidroantracēn-1-il)amino]-N,N,N -trimetilpropān-1-amīnijs, metilsulfāta sāls | HC Blue No 17 | 16517-75-2 | 605-392-2 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

2)

iekļauj šādu 288. līdz 296. ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“288

3-[(4-amino-3-metil-9,10-diokso-9,10-dihidroantracēn-1-il)amino]-N,N,N -trimetilpropān-1-amīnijs, metilsulfāta sāls

HC Blue No 17

16517-75-2

605-392-2

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 2,0 % |
| --- | --- |

b)

2,0 %

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %.

Saistībā ar a) un b):

| — | nelietot ar nitrozējošiem aģentiem, |
| --- | --- |

—

nelietot ar nitrozējošiem aģentiem,

| — | maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg,

| — | glabāt traukos, kas nesatur nitrītus. |
| --- | --- |

—

glabāt traukos, kas nesatur nitrītus.

| a) | Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

289

Fosforskābes savienojums ar 4-[(2,6-dihlorfenil) (4-imino-3,5-dimetil-2,5-cikloheksadiēn-1-ilidēn)metil]-2,6-dimetilanilīnu (1:1)

HC Blue No 15

74578-10-2

277-929-5

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,2 % |
| --- | --- |

b)

0,2 %

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,2 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,2 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

290

Dinātrija 2,2′-(9,10-dioksoantracēn-1,4-diildiimino)bis(5-metilsulfonāts)

Acid Green 25

4403-90-1

224-546-6

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

0,3 %

291

Nātrija 4-[(9,10-dihidro-4-hidroksi-9,10-diokso-1-antril)amino]toluol-3-sulfonāts

Acid Violet 43

4430-18-6

224-618-7

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

0,5 %

292

1,4-benzoldiamīns, 2-(metoksimetil)

1,4-benzoldiamīns, 2-(metoksimetil)-, sulfāts

2-Methoxymethyl-p-Phenylenediamine

2-Methoxymethyl-p-Phenylenediamine Sulfate

337906-36-2

337906-37-3

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,8 %, kas aprēķināti kā brīvā bāze.

Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

293

1-N-metilmorfolīnijpropilamino-4-hidroksiantrahinons, metilsulfāts

Hydroxyanthraquinone aminopropyl Methyl Morpholinium Methosulfate

38866-20-5

254-161-9

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

0,5 %

| — | — Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem. |
| --- | --- |

—

— Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem.

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg.

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus. |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus.

Uz etiķetes jānorāda:

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

294

Etanols, 2,2′-[[3-metil-4-[(E)-(4-nitrofenil)azo]fenil]imino]bis-

Disperse Red 17

3179-89-3

221-665-5

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,2 % |
| --- | --- |

b)

0,2 %

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %.

Saistībā ar a) un b):

| — | nelietot ar nitrozējošiem aģentiem, |
| --- | --- |

—

nelietot ar nitrozējošiem aģentiem,

| — | maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg,

| — | glabāt traukos, kas nesatur nitrītus. |
| --- | --- |

—

glabāt traukos, kas nesatur nitrītus.

| a) | Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.””

295

4-amino-5-hidroksi-3-(4-nitrofenilazo)-6-(fenilazo)-2,7-naftalīndisulfoskābe, dinātrija sāls

Acid Black 1

1064-48-8

213-903-1

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

0,5 %

296

Dinātrija 3-hidroksi-4-[(E)-(4-metil-2-sulfonātofenil)diazenil]-2-naftoāts

Pigment Red 57

5858-81-1

227-497-9

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

0,4 %

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/122 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/122

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1191

(2015. gada 20. jūlijs)

par Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas neapstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 23. panta 5. punktu saistībā ar 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2013. gada 26. aprīlī no Bioloģiskās lauksaimniecības tehniskā institūta (Institut Technique de l'Agriculture Biologique – ITAB) saņēma pieteikumu Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas apstiprināšanai. Minētajam pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2013. gada 26. aprīlī no Bioloģiskās lauksaimniecības tehniskā institūta (Institut Technique de l'Agriculture Biologique – ITAB) saņēma pieteikumu Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas apstiprināšanai. Minētajam pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu.

| (2) | Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Iestāde 2014. gada 25. augustā iesniedza Komisijai tehnisko ziņojumu par attiecīgo vielu (2). Komisija 2015. gada 27. janvārī iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai pārskata ziņojumu (3) un projektu šai regulai par Artemisia vulgaris L. neapstiprināšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Iestāde 2014. gada 25. augustā iesniedza Komisijai tehnisko ziņojumu par attiecīgo vielu (2). Komisija 2015. gada 27. janvārī iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai pārskata ziņojumu (3) un projektu šai regulai par Artemisia vulgaris L. neapstiprināšanu.

| (3) | Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija liecina, ka Artemisia vulgaris L. atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Tomēr alkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām, ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 (5) III pielikuma B daļā, kurā noteikts dažu vielu, ko dabīgi satur aromatizētāji un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, maksimāli pieļaujamais daudzums noteiktos patērētos apjomos salikta sastāva pārtikā, kurai pievienoti aromatizētāji un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1334/2008 6. pantu, izmantojot aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, to daudzums B daļā minētajā salikta sastāva pārtikā nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamo daudzumu. Tāpēc Artemisia sugas nevar bez kvalificēšanas izmantot kā pārtikas produktu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija liecina, ka Artemisia vulgaris L. atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Tomēr alkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām, ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 (5) III pielikuma B daļā, kurā noteikts dažu vielu, ko dabīgi satur aromatizētāji un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, maksimāli pieļaujamais daudzums noteiktos patērētos apjomos salikta sastāva pārtikā, kurai pievienoti aromatizētāji un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1334/2008 6. pantu, izmantojot aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, to daudzums B daļā minētajā salikta sastāva pārtikā nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamo daudzumu. Tāpēc Artemisia sugas nevar bez kvalificēšanas izmantot kā pārtikas produktu.

| (4) | Iestādes tehniskajā ziņojumā ir paustas konkrētas bažas attiecībā uz eksponētību tujonam, eikaliptolam un kamparam un risku, kam pakļauti lietotāji, strādnieki, apkārtējās personas, patērētāji un nemērķa organismi. |
| --- | --- |

(4)

Iestādes tehniskajā ziņojumā ir paustas konkrētas bažas attiecībā uz eksponētību tujonam, eikaliptolam un kamparam un risku, kam pakļauti lietotāji, strādnieki, apkārtējās personas, patērētāji un nemērķa organismi.

| (5) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt komentārus par iestādes tehnisko ziņojumu un pārskata ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, un tie tika rūpīgi izskatīti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt komentārus par iestādes tehnisko ziņojumu un pārskata ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, un tie tika rūpīgi izskatīti.

| (6) | Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar vielu saistītās bažas netika novērstas. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar vielu saistītās bažas netika novērstas.

| (7) | Līdz ar to Komisijas pārskata ziņojumā nav konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. pantā izklāstītās prasības ir izpildītas. Tāpēc ir lietderīgi neapstiprināt Artemisia vulgaris L. kā pamatvielu. |
| --- | --- |

(7)

Līdz ar to Komisijas pārskata ziņojumā nav konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. pantā izklāstītās prasības ir izpildītas. Tāpēc ir lietderīgi neapstiprināt Artemisia vulgaris L. kā pamatvielu.

| (8) | Šī regula neskar iespēju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu iesniegt citu pieteikumu Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula neskar iespēju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu iesniegt citu pieteikumu Artemisia vulgaris L. kā pamatvielas apstiprināšanai.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pamatvielas neapstiprināšana

Artemisia vulgaris L. kā pamatviela nav apstiprināta.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Rezultāti pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un EFSA par pieteikumu pamatvielas Artemisia vulgaris kā insekticīda/repelenta izmantošanu augļu dārzos, vīna dārzos un dārzeņiem. EFSA supporting publication 2014:EN-644. 36 lpp.

2

EFSA

Artemisia vulgaris

EFSA supporting publication

(3)  http://ec.europa.eu/sanco_pesticides/public/?event=homepage

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.).

5

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/124

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1192

(2015. gada 20. jūlijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina darbīgo vielu terpenoīdu maisījumu QRD 460 un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Nīderlande 2011. gada 14. septembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta 1. punktu saņēma pieteikumu no uzņēmuma AgraQuest Inc. (tagadējais nosaukums Bayer CropScience AG), kurā tika lūgts apstiprināt darbīgo vielu terpenoīdu maisījumu QRD 460. 2011. gada 4. oktobrī Nīderlande kā ziņotāja dalībvalsts saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu informēja Komisiju, ka iesniegums ir pieņemams. |
| --- | --- |

(1)

Nīderlande 2011. gada 14. septembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta 1. punktu saņēma pieteikumu no uzņēmuma AgraQuest Inc. (tagadējais nosaukums Bayer CropScience AG), kurā tika lūgts apstiprināt darbīgo vielu terpenoīdu maisījumu QRD 460. 2011. gada 4. oktobrī Nīderlande kā ziņotāja dalībvalsts saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu informēja Komisiju, ka iesniegums ir pieņemams.

| (2) | Ziņotāja dalībvalsts 2013. gada 30. jūlijā iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojuma projektu par to, vai ir sagaidāms, ka minētā darbīgā viela varētu atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un šā ziņojuma kopiju nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Ziņotāja dalībvalsts 2013. gada 30. jūlijā iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojuma projektu par to, vai ir sagaidāms, ka minētā darbīgā viela varētu atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un šā ziņojuma kopiju nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”).

| (3) | Iestāde veica darbības atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 1. punktam. Tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 3. punktu pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei sniegtu papildu informāciju. 2014. gada maijā ziņotāja dalībvalsts atjaunināta novērtējuma ziņojuma projekta veidā iesniedza Iestādei papildu informācijas novērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde veica darbības atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 1. punktam. Tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 3. punktu pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei sniegtu papildu informāciju. 2014. gada maijā ziņotāja dalībvalsts atjaunināta novērtējuma ziņojuma projekta veidā iesniedza Iestādei papildu informācijas novērtējumu.

| (4) | Iestāde 2014. gada 26. augustā darīja zināmu pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm un Komisijai savu secinājumu par to, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela terpenoīdu maisījums QRD 460 varētu atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2) 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Iestāde savus secinājumus darīja pieejamus sabiedrībai. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde 2014. gada 26. augustā darīja zināmu pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm un Komisijai savu secinājumu par to, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela terpenoīdu maisījums QRD 460 varētu atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2) 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Iestāde savus secinājumus darīja pieejamus sabiedrībai.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja iesniegt komentārus par pārskata ziņojumu. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja iesniegt komentārus par pārskata ziņojumu.

| (6) | Komisija 2015. gada 29. maijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju iepazīstināja ar pārskata ziņojumu par terpenoīdu maisījumu QRD 460 un regulas projektu, ar ko paredz apstiprināt terpenoīdu maisījumu QRD 460. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 29. maijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju iepazīstināja ar pārskata ziņojumu par terpenoīdu maisījumu QRD 460 un regulas projektu, ar ko paredz apstiprināt terpenoīdu maisījumu QRD 460.

| (7) | Attiecībā uz vismaz viena darbīgo vielu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem un jo īpaši attiecībā uz lietojumiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti pārskata ziņojumā, ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ ir lietderīgi apstiprināt terpenoīdu maisījumu QRD 460. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz vismaz viena darbīgo vielu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem un jo īpaši attiecībā uz lietojumiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti pārskata ziņojumā, ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ ir lietderīgi apstiprināt terpenoīdu maisījumu QRD 460.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās zināšanas, tomēr ir jāiekļauj konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. Proti, būtu lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās zināšanas, tomēr ir jāiekļauj konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. Proti, būtu lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikums.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu terpenoīdu maisījumu QRD 460, kura specifikācija dota I pielikumā, apstiprina atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(10):3816. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

2

EFSA Journal

(3)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terpenoīdu maisījums QRD 460

  CIPAC Nr.: 982 | Terpenoīdu maisījums QRD 460 ir maisījums, kas sastāv no šādiem trim komponentiem:






  — | α-terpinēns: 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-diēns, |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Terpenoīdu maisījums QRD 460

CIPAC Nr.: 982

Terpenoīdu maisījums QRD 460 ir maisījums, kas sastāv no šādiem trim komponentiem:

—

α-terpinēns: 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-diēns,

| — | p-cimēns: 1-izoproplil-4-metilbenzēns, |
| --- | --- |

—

p-cimēns: 1-izoproplil-4-metilbenzēns,

| — | d-limonēns: (R)-4-izopropenil-1-metilcikloheksēns. |
| --- | --- |

—

d-limonēns: (R)-4-izopropenil-1-metilcikloheksēns.

Rūpnieciski izgatavotas darbīgās vielas katra komponenta nominālā koncentrācija:

| — | α-terpinēns: 59,7 %, |
| --- | --- |

—

α-terpinēns: 59,7 %,

| — | p-cimēns: 22,4 %, |
| --- | --- |

—

p-cimēns: 22,4 %,

| — | d-limonēns: 17,9 %. |
| --- | --- |

—

d-limonēns: 17,9 %.

Katra komponenta minimālā tīrība:

| — | α-terpinēns: 89 %, |
| --- | --- |

—

α-terpinēns: 89 %,

| — | p-cimēns: 97 %, |
| --- | --- |

—

p-cimēns: 97 %,

| — | d-limonēns: 93 %. |
| --- | --- |

—

d-limonēns: 93 %.

2015. gada 10. augusts

2025. gada 10. augusts

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par terpenoīdu maisījumu QRD-460 secinājumus, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

| a) | preparāta stabilitātei, to uzglabājot; |
| --- | --- |

a)

preparāta stabilitātei, to uzglabājot;

| b) | operatoru un strādājošo aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos tiktu paredzēts, ka vajadzības gadījumā jāizmanto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

b)

operatoru un strādājošo aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos tiktu paredzēts, ka vajadzības gadījumā jāizmanto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi;

| c) | gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai jutīgiem klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

c)

gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai jutīgiem klimatiskajiem apstākļiem;

| d) | virszemes ūdeņu un ūdens organismu aizsardzībai; |
| --- | --- |

d)

virszemes ūdeņu un ūdens organismu aizsardzībai;

| e) | bišu un nemērķa posmkāju aizsardzībai. |
| --- | --- |

e)

bišu un nemērķa posmkāju aizsardzībai.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz apstiprinošu informāciju par:

| 1) | rūpnieciski izgatavotas darbīgās vielas tehnisko specifikāciju (iesniedz datus par maisījuma piecu partiju analīzi), kuru pamato ar pieņemamām un validētām analīzes metodēm. Jāapliecina, ka tehniskajā materiālā nav būtisku piemaisījumu; |
| --- | --- |

1)

rūpnieciski izgatavotas darbīgās vielas tehnisko specifikāciju (iesniedz datus par maisījuma piecu partiju analīzi), kuru pamato ar pieņemamām un validētām analīzes metodēm. Jāapliecina, ka tehniskajā materiālā nav būtisku piemaisījumu;

| 2) | toksikoloģiskajos un ekotoksikoloģiskos pētījumos izmantotā materiāla līdzvērtīgumu apstiprinātajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

2)

toksikoloģiskajos un ekotoksikoloģiskos pētījumos izmantotā materiāla līdzvērtīgumu apstiprinātajām tehniskajām specifikācijām.

Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei līdz 2016. gada 10. februārim.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “84. | Terpenoīdu maisījums QRD 460

  CIPAC Nr.: 982 | Terpenoīdu maisījums QRD 460 ir maisījums, kas sastāv no šādiem trim komponentiem:






  — | α-terpinēns: 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-diēns, |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“84.

Terpenoīdu maisījums QRD 460

CIPAC Nr.: 982

Terpenoīdu maisījums QRD 460 ir maisījums, kas sastāv no šādiem trim komponentiem:

—

α-terpinēns: 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-diēns,

| — | p-cimēns: 1-izoproplil-4-metilbenzēns, |
| --- | --- |

—

p-cimēns: 1-izoproplil-4-metilbenzēns,

| — | d-limonēns: (R)-4-izopropenil-1-metilcikloheksēns. |
| --- | --- |

—

d-limonēns: (R)-4-izopropenil-1-metilcikloheksēns.

Rūpnieciski izgatavotas darbīgās vielas katra komponenta nominālā koncentrācija:

| — | α-terpinēns: 59,7 %, |
| --- | --- |

—

α-terpinēns: 59,7 %,

| — | p-cimēns: 22,4 %, |
| --- | --- |

—

p-cimēns: 22,4 %,

| — | d-limonēns: 17,9 %. |
| --- | --- |

—

d-limonēns: 17,9 %.

Katra komponenta minimālā tīrība:

| — | α-terpinēns: 89 %, |
| --- | --- |

—

α-terpinēns: 89 %,

| — | p-cimēns: 97 %, |
| --- | --- |

—

p-cimēns: 97 %,

| — | d-limonēns: 93 %. |
| --- | --- |

—

d-limonēns: 93 %.

2015. gada 10. augusts

2025. gada 10. augusts

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par terpenoīdu maisījumu QRD-460 secinājumus, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

| a) | preparāta stabilitātei, to uzglabājot; |
| --- | --- |

a)

preparāta stabilitātei, to uzglabājot;

| b) | operatoru un strādājošo aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos tiktu paredzēts, ka vajadzības gadījumā jāizmanto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

b)

operatoru un strādājošo aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos tiktu paredzēts, ka vajadzības gadījumā jāizmanto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi;

| c) | gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai jutīgiem klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

c)

gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai jutīgiem klimatiskajiem apstākļiem;

| d) | virszemes ūdeņu un ūdens organismu aizsardzībai; |
| --- | --- |

d)

virszemes ūdeņu un ūdens organismu aizsardzībai;

| e) | bišu un nemērķa posmkāju aizsardzībai. |
| --- | --- |

e)

bišu un nemērķa posmkāju aizsardzībai.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz apstiprinošu informāciju par:

| 1) | rūpnieciski izgatavotas darbīgās vielas tehnisko specifikāciju (iesniedz datus par maisījuma piecu partiju analīzi), kuru pamato ar pieņemamām un validētām analīzes metodēm. Jāapliecina, ka tehniskajā materiālā nav būtisku piemaisījumu; |
| --- | --- |

1)

rūpnieciski izgatavotas darbīgās vielas tehnisko specifikāciju (iesniedz datus par maisījuma piecu partiju analīzi), kuru pamato ar pieņemamām un validētām analīzes metodēm. Jāapliecina, ka tehniskajā materiālā nav būtisku piemaisījumu;

| 2) | toksikoloģiskajos un ekotoksikoloģiskos pētījumos izmantotā materiāla līdzvērtīgumu apstiprinātajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

2)

toksikoloģiskajos un ekotoksikoloģiskos pētījumos izmantotā materiāla līdzvērtīgumu apstiprinātajām tehniskajām specifikācijām.

Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei līdz 2016. gada 10. februārim.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/128

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1193

(2015. gada 20. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 29,8 |
| MA | 177,7 |
| MK | 48,3 |
| ZZ | 85,3 |
| 0707 00 05 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0709 93 10 | AR | 73,3 |
| TR | 119,4 |
| ZZ | 96,4 |
| 0805 50 10 | AR | 132,5 |
| LB | 87,7 |
| TR | 109,0 |
| UY | 138,8 |
| ZA | 137,4 |
| ZZ | 121,1 |
| 0808 10 80 | AR | 95,4 |
| BR | 102,7 |
| CH | 142,8 |
| CL | 134,5 |
| NZ | 151,4 |
| US | 151,6 |
| UY | 155,7 |
| ZA | 121,0 |
| ZZ | 131,9 |
| 0808 30 90 | AR | 98,8 |
| CL | 140,6 |
| NZ | 307,3 |
| ZA | 121,5 |
| ZZ | 167,1 |
| 0809 10 00 | TR | 244,6 |
| ZZ | 244,6 |
| 0809 29 00 | CA | 1 187,7 |
| TR | 229,1 |
| ZZ | 708,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,5 |
| ZZ | 142,5 |
| 0809 40 05 | BA | 77,4 |
| IL | 133,1 |
| ZZ | 105,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

29,8

MA

177,7

MK

48,3

ZZ

85,3

0707 00 05

TR

137,2

ZZ

137,2

0709 93 10

AR

73,3

TR

119,4

ZZ

96,4

0805 50 10

AR

132,5

LB

87,7

TR

109,0

UY

138,8

ZA

137,4

ZZ

121,1

0808 10 80

AR

95,4

BR

102,7

CH

142,8

CL

134,5

NZ

151,4

US

151,6

UY

155,7

ZA

121,0

ZZ

131,9

0808 30 90

AR

98,8

CL

140,6

NZ

307,3

ZA

121,5

ZZ

167,1

0809 10 00

TR

244,6

ZZ

244,6

0809 29 00

CA

1 187,7

TR

229,1

ZZ

708,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,5

ZZ

142,5

0809 40 05

BA

77,4

IL

133,1

ZZ

105,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/130 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/130

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1194

(2015. gada 20. jūlijs)

par atsauces uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti” publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/42/EK par mašīnām un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (1) un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (2) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK, 22. pantu izveidotās komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Ja valsts standarts, transponējot saskaņotu standartu, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskām prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražotā mašīna atbilst attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ja valsts standarts, transponējot saskaņotu standartu, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskām prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražotā mašīna atbilst attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

| (2) | Apvienotā Karaliste 2010. gada decembrī iesniedza oficiālu iebildumu attiecībā uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – uzstādīšana un izmantošana”, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) ierosināja saskaņot ar Direktīvu 2006/42/EK un atsauci uz kuru pirmo reizi publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 8. septembrī (3). |
| --- | --- |

(2)

Apvienotā Karaliste 2010. gada decembrī iesniedza oficiālu iebildumu attiecībā uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – uzstādīšana un izmantošana”, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) ierosināja saskaņot ar Direktīvu 2006/42/EK un atsauci uz kuru pirmo reizi publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 8. septembrī (3).

| (3) | Šis oficiālais iebildums pamatojas uz to, ka atsauces standarts EN 12453 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – mehānisko durvju lietošanas drošība – prasības”, kas minēts standarta EN 12635:2002+A1:2008 5.1. punktā (Uzstādīšana) un D pielikumā, neatbilst visām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kuras izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Šis oficiālais iebildums pamatojas uz to, ka atsauces standarts EN 12453 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – mehānisko durvju lietošanas drošība – prasības”, kas minēts standarta EN 12635:2002+A1:2008 5.1. punktā (Uzstādīšana) un D pielikumā, neatbilst visām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kuras izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā.

| (4) | Atsauces standartā EN 12453:2000 konstatētie trūkumi attiecas uz tā 4.1.1. punktu (Apdraudējumi, kuri izriet no saspiešanas, sagriešanas un bīdes), 4.2. punktu (Apdraudējumi, kuri izriet no pievada vai enerģijas avota), 4.4.3. punktu (Plāksnes pārsniegšana), 4.5. punktu (Lietošanas veida ietekme uz riska līmeni), 5.1.1. punktu (Izvairīšanās vai aizsardzība pret apdraudējumiem, kas izriet no saspiešanas, sagriešanas un bīdes) un 5.5. punktu (Aizsardzības minimālais līmenis). |
| --- | --- |

(4)

Atsauces standartā EN 12453:2000 konstatētie trūkumi attiecas uz tā 4.1.1. punktu (Apdraudējumi, kuri izriet no saspiešanas, sagriešanas un bīdes), 4.2. punktu (Apdraudējumi, kuri izriet no pievada vai enerģijas avota), 4.4.3. punktu (Plāksnes pārsniegšana), 4.5. punktu (Lietošanas veida ietekme uz riska līmeni), 5.1.1. punktu (Izvairīšanās vai aizsardzība pret apdraudējumiem, kas izriet no saspiešanas, sagriešanas un bīdes) un 5.5. punktu (Aizsardzības minimālais līmenis).

| (5) | Kopā ar komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 2006/42/EK 22. pantu, izskatījusi standartu EN 12635:2002+A1:2008, Komisija secināja, ka tas neatbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.1.2. punktā (Drošības integrācijas principi), 1.1.6. punktā (Ergonomika), 1.2.1. punktā (Vadības sistēmu drošums un izturība), 1.3.7. punktā (Risks saistībā ar kustīgajām daļām), 1.3.8.2. punktā (Darba procesā iesaistītās kustīgās daļas), 1.4.1. punktā (Vispārīgas prasības attiecībā uz aizsargiem un aizsargierīcēm), 1.4.3. punktā (Īpašas prasības aizsargierīcēm) un 1.5.14. punktā (Ieslodzījuma risks). |
| --- | --- |

(5)

Kopā ar komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 2006/42/EK 22. pantu, izskatījusi standartu EN 12635:2002+A1:2008, Komisija secināja, ka tas neatbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.1.2. punktā (Drošības integrācijas principi), 1.1.6. punktā (Ergonomika), 1.2.1. punktā (Vadības sistēmu drošums un izturība), 1.3.7. punktā (Risks saistībā ar kustīgajām daļām), 1.3.8.2. punktā (Darba procesā iesaistītās kustīgās daļas), 1.4.1. punktā (Vispārīgas prasības attiecībā uz aizsargiem un aizsargierīcēm), 1.4.3. punktā (Īpašas prasības aizsargierīcēm) un 1.5.14. punktā (Ieslodzījuma risks).

| (6) | Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot standartā EN 12635:2002+A1:2008 noteiktos drošības aspektus un līdz attiecīgai minētā standarta pārskatīšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajai atsaucei uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 būtu jāpievieno atbilstošs brīdinājums, |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot standartā EN 12635:2002+A1:2008 noteiktos drošības aspektus un līdz attiecīgai minētā standarta pārskatīšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajai atsaucei uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 būtu jāpievieno atbilstošs brīdinājums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atsauci uz standartu EN 12635:2002+A1:2008 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – uzstādīšana un izmantošana” publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu, kas izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.

1

(2)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

2

(3)  OV C 214, 8.9.2009., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS, ĪSTENOJOT EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVU 2006/42/EK

(Saskaņoto standartu nosaukumu un atsauces numuru publicēšana atbilstoši Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

| ESO
   (1) | Saskaņotā standarta atsauces numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmo reizi publicēts OV | Aizstātā standarta atsauces numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12635:2002+A1:2008 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – uzstādīšana un izmantošana” | 8.9.2009. | — | — |
| Brīdinājums: attiecībā uz 5.1. punktu un D pielikumu šī publikācija neattiecas uz standarta EN 12453:2000 atsauci, jo tā piemērošana nesniedz atbilstības prezumpciju veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.1.2., 1.1.6., 1.2.1., 1.3.7., 1.3.8.2., 1.4.1., 1.4.3. un 1.5.14. punktā. |

ESO
   (1)

Saskaņotā standarta atsauces numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmo reizi publicēts OV

Aizstātā standarta atsauces numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN 12635:2002+A1:2008 “Industriālo, tirdzniecības iestāžu un garāžu durvis un vārti – uzstādīšana un izmantošana”

8.9.2009.

—

—

Brīdinājums: attiecībā uz 5.1. punktu un D pielikumu šī publikācija neattiecas uz standarta EN 12453:2000 atsauci, jo tā piemērošana nesniedz atbilstības prezumpciju veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.1.2., 1.1.6., 1.2.1., 1.3.7., 1.3.8.2., 1.4.1., 1.4.3. un 1.5.14. punktā.

| 1. piezīme: | parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme:

parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2. piezīme: | jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2. piezīme:

jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācija:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles, BELGIQUE, tālr. +32 25500811; fakss 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles, BELGIQUE, tālr. +32 25500811; fakss 32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/133 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/133

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/1195

(2015. gada 2. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/298 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2015/25)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 33. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) izveidota otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma (turpmāk – “VSIP”). Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2015/298 (ECB/2014/57) (2) jāparedz noteikumi par to, kā pagaidām sadala ECB ienākumus no VSIP. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) izveidota otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma (turpmāk – “VSIP”). Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2015/298 (ECB/2014/57) (2) jāparedz noteikumi par to, kā pagaidām sadala ECB ienākumus no VSIP.

| (2) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/298 (ECB/2014/57), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/298 (ECB/2014/57),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma (ES) 2015/298 (ECB/2014/57) 1. panta d) punktu aizstāj ar šādu:

| “d) | “ECB ienākumi no vērtspapīriem” ir neto ienākumi no vērtspapīriem, ko ECB iegādājusies: i) saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/5 VTP ietvaros; ii) saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/40 NOIP3 ietvaros; iii) saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/45 ABSPP ietvaros; un iv) saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmas ietvaros (3). |
| --- | --- |

“d)

“ECB ienākumi no vērtspapīriem” ir neto ienākumi no vērtspapīriem, ko ECB iegādājusies: i) saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/5 VTP ietvaros; ii) saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/40 NOIP3 ietvaros; iii) saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/45 ABSPP ietvaros; un iv) saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmas ietvaros (3).

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 2. jūlijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/298 (2014. gada 15. decembris) par Eiropas Centrālās bankas finanšu pārskatiem (ECB/2014/57) (OV L 53, 25.2.2015., 24. lpp.).

2

---

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/134 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/134

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/1196

(2015. gada 2. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2015/26)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmums ECB/2010/21 (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu sastādīšanai. |
| --- | --- |

(1)

Lēmums ECB/2010/21 (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu sastādīšanai.

| (2) | Nepieciešams precizēt finanšu pārskatu sniegšanu par vērtspapīriem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas un kas iegādāti saskaņā ar otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu, kuru izveidoja ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (2), lai nodrošinātu šo turējumu datu sniegšanu 7.1. aktīvu postenī. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams precizēt finanšu pārskatu sniegšanu par vērtspapīriem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas un kas iegādāti saskaņā ar otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu, kuru izveidoja ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (2), lai nodrošinātu šo turējumu datu sniegšanu 7.1. aktīvu postenī.

| (3) | Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Lēmuma ECB/2010/21 I pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Lēmuma ECB/2010/21 I pielikumā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma ECB/2010/21 I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 2. jūlijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  Lēmums ECB/2010/21 (2010. gada 11. novembris) par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (OV L 35, 9.2.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI

AKTĪVI

| | Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi; un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darbdienu | Tirgus vērtība |
| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | |
| 2.1. | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”. |

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi; un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darbdienu

Tirgus vērtība

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1.

Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | SDR

  SDR turējumi (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR turējumi (bruto)

| b) | SDR

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| c) | Pārējās prasības

  Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
| --- | --- |

c)

Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

| c) | Pārējās prasības

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti

  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

| a) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības

  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena

| c) | Kredīti ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas

  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem”

  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās monetārās politikas mērķiem |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās monetārās politikas mērķiem

| d) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība

5.

Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

No 5.1. līdz 5.5. postenim: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.3.

Precizējošās reversās operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

6.

Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

Nominālvērtība vai cena

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

7.1.

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (t. sk. vērtspapīri, kas iegādāti monetārās politikas mērķiem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas vai daudzpusējās attīstības bankas, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas). ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

| a) | Tirgojami vērtspapīri


  Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:






  i) | Tirgus cena

  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

Tirgojami vērtspapīri

Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Netirgojami vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

7.2.

Pārējie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Pašu kapitāla instrumenti

| a) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām


  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| c) | Netirgojami vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

c)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| d) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti


  Tirgus cena |
| --- | --- |

d)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena

8.

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības

9.1.

Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju

Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

9.2.

Prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā

Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 (2)

Nominālvērtība

9.3.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”; |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”;

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

11.

Pārējie aktīvi

11.1.

Euro zonas monētas

Euro monētas

Nominālvērtība

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi

Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

11.3.

Citi finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti


  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena

| b) | Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums


  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

b)

Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| c) | Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība


  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

Tīrā aktīvu vērtība

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām


  Tirgus cena
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

d)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas/diskontus amortizē

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| f) | Netirgojami vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

f)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| g) | Atlikumi bankās un kredīti


  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Atlikumi bankās un kredīti

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

11.5.

Uzkrātie procenti un nākamo periodu izdevumi

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un samaksātie uzkrātie procenti, t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

11.6.

Dažādi

| a) | Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata |
| --- | --- |

a)

Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

| a) | Nominālvērtība vai izmaksas |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai izmaksas

| b) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju aktīvi |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju aktīvi

| c) | Kā 24. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 24. panta 2. punktā

| d) | Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās |
| --- | --- |

d)

Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

| d) | Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas) |
| --- | --- |

d)

Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

| e) | Aktīvi vai prasības (pret trešām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums |
| --- | --- |

e)

Aktīvi vai prasības (pret trešām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

| e) | Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā) |
| --- | --- |

e)

Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

12.

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

PASĪVI

| | Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Banknotes apgrozībā | Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 | Nominālvērtība |
| 2. | Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā | 2.1., 2.2., 2.3. un 2.5. postenis: noguldījumi euro, kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) | |
| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) | Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai | Nominālvērtība |
| 2.2. | Noguldījumu iespēja | Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja) | Nominālvērtība |
| 2.3. | Termiņnoguldījumi | Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām | Nominālvērtība |
| 2.4. | Precizējošās reversās operācijas | Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti | Nominālvērtība vai repo izmaksas |
| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi | Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem | Nominālvērtība |
| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm | Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus | Nominālvērtība vai repo izmaksas |
| 4. | ECB emitētie parāda vērtspapīri | Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti | Izmaksas
  Diskontus amortizē |
| 5. | Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem | | |
| 5.1. | Valdība | Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma | Nominālvērtība |
| 5.2. | Pārējie pasīvi | Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1 pasīvu posteni), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma | Nominālvērtība |
| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro | Nominālvērtība vai repo izmaksas |
| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem | Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu | Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | | |
| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības | Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu | Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros | Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem | Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros | SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB | Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 10. | Eurosistēmas iekšējās saistības | | |
| 10.1. | Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm | ECB bilances postenis, denominēts euro | Nominālvērtība |
| 10.2. | Pārējās saistības Eurosistēmā (neto) | Šādu apakšposteņu neto pozīcija: | |
| a) | neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3 aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”; |

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

1.

Banknotes apgrozībā

Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

Nominālvērtība

2.

Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

2.1., 2.2., 2.3. un 2.5. postenis: noguldījumi euro, kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

Nominālvērtība

2.2.

Noguldījumu iespēja

Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība

2.3.

Termiņnoguldījumi

Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

Nominālvērtība

2.4.

Precizējošās reversās operācijas

Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

Nominālvērtība vai repo izmaksas

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

Nominālvērtība

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus

Nominālvērtība vai repo izmaksas

4.

ECB emitētie parāda vērtspapīri

Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

Izmaksas

Diskontus amortizē

5.

Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

5.1.

Valdība

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

5.2.

Pārējie pasīvi

Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1 pasīvu posteni), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

Nominālvērtība vai repo izmaksas

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

10.

Eurosistēmas iekšējās saistības

10.1.

Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm

ECB bilances postenis, denominēts euro

Nominālvērtība

10.2.

Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

a)

neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3 aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”;

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

11.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

Nominālvērtība

12.

Pārējie pasīvi

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

12.2.

Uzkrātie procenti un nākamo periodu ienākumi

Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

12.3.

Dažādi

| a) | Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata |
| --- | --- |

a)

Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata

| a) | Nominālvērtība vai (repo) izmaksas |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

| b) | Klientu zelta noguldījumi |
| --- | --- |

b)

Klientu zelta noguldījumi

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju saistības |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju saistības

| c) | Kā 24. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 24. panta 2. punktā

13.

Uzkrājumi

| a) | Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts |
| --- | --- |

a)

Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

| a) | Izmaksas/nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Izmaksas/nominālvērtība

| b) | Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

b)

Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

| b) | Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās) |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās)

14.

Pārvērtēšanas konti

| a) | Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR
  Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 13. panta 2. punktu |
| --- | --- |

a)

Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR

Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 13. panta 2. punktu

| a) | Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

| b) | Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:






  i) | definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi; |
| --- | --- | --- |

b)

Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:

i)

definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi;

| ii) | plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos; |
| --- | --- |

ii)

plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos;

| iii) | jebkuras izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos |
| --- | --- |

iii)

jebkuras izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

| b) | Kā 24. panta 2. punktā |
| --- | --- |

b)

Kā 24. panta 2. punktā

15.

Kapitāls un rezerves

15.1.

Kapitāls

Apmaksātais kapitāls

Nominālvērtība

15.2.

Rezerves

Likumos noteiktās rezerves saskaņā ar ECBS Statūtu 33. pantu un to dalībvalstu centrālo banku iemaksas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

Nominālvērtība

16.

Gada peļņa

Nominālvērtība”

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

1

(2)  Lēmums ECB/2010/29 (2010. gada 13. decembris) par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).

2

---

PAMATNOSTĀDNES

| 21.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/147

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2015/1197

(2015. gada 2. jūlijs),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2015/24)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 26.4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar Eiropas Centrālās banku sistēmas Statūtu 46.2. panta otro un trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Pamatnostādne ECB/2010/20 (1) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu grāmatvedības uzskaiti un finanšu pārskatu sniegšanu par nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām. |
| --- | --- |

(1)

Pamatnostādne ECB/2010/20 (1) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu grāmatvedības uzskaiti un finanšu pārskatu sniegšanu par nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām.

| (2) | Nepieciešams precizēt finanšu pārskatu sniegšanu par vērtspapīriem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas un kas iegādāti saskaņā ar otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu, kuru izveidoja ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (2), lai nodrošinātu šo turējumu datu sniegšanu 7.1. aktīvu postenī. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams precizēt finanšu pārskatu sniegšanu par vērtspapīriem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas un kas iegādāti saskaņā ar otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu, kuru izveidoja ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (2), lai nodrošinātu šo turējumu datu sniegšanu 7.1. aktīvu postenī.

| (3) | Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Pamatnostādnes ECB/2010/20 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Pamatnostādnes ECB/2010/20 IV pielikumā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2010/20, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2010/20,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījums

Pamatnostādnes ECB/2010/20 IV pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 2. jūlijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Pamatnostādne ECB/2010/20 (2010. gada 11. novembris) par uzskaites un finanšu paziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (OV L 35, 9.2.2011., 31. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI
   (2)

AKTĪVI

| Bilances postenis (3) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips | Piemērošanas joma (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi; un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darbdienu | Tirgus vērtība | Obligāti |
| 2. | 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | | |
| 2.1. | 2.1. | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”. |

Bilances postenis (3)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

Piemērošanas joma (4)

1.

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi; un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darbdienu

Tirgus vērtība

Obligāti

2.

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1.

2.1.

Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | SDR

  SDR turējumi (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR turējumi (bruto)

| b) | SDR

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| c) | Pārējās prasības

  Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
| --- | --- |

c)

Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

| c) | Pārējās prasības

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

2.2.

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti

  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

3.

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

| a) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības

  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

4.

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1.

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena

Obligāti

| c) | Kredīti ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas

  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības

Obligāti

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem”

  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās politikas mērķiem |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās politikas mērķiem

| d) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

4.2.

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība

Obligāti

5.

5.

Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

No 5.1. līdz 5.5. postenim: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (5)

5.1.

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.2.

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.3.

5.3.

Precizējošās reversās operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.4.

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.5.

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.6.

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

6.

6.

Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Pārējās prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, t. sk. ārkārtas likviditātes palīdzība. Prasības, kas radušās no monetārās politikas operācijām, kuras uzsākusi NCB pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

7.

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

7.1.

7.1.

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (t. sk. vērtspapīri, kas iegādāti monetārās politikas mērķiem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas vai daudzpusējās attīstības bankas neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas). ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

| a) | Tirgojami vērtspapīri

  Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:






  i) | Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

7.2.

7.2.

Pārējie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Pašu kapitāla instrumenti

| a) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| c) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

c)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| d) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Obligāti

8.

8.

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

Obligāti

—

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības+)

—

9.1.

Līdzdalība ECB kapitālā+)

Tikai NCB bilances postenis

Katras NCB daļa ECB kapitālā saskaņā ar Līgumu un attiecīgo kapitāla atslēgu un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu

Izmaksas

Obligāti

—

9.2.

Prasības, kas ekvivalentas nodotajām ārējām rezervēm+)

Tikai NCB bilances postenis

Prasības euro pret ECB attiecībā uz sākotnējām (un papildu) ārējām rezervēm, kas nodotas saskaņā ar ECBS Statūtu 30. panta noteikumiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.3.

Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+)

Tikai ECB bilances postenis

Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

Obligāti

—

9.4.

Neto prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+)

   (1)

Attiecībā uz NCB, neto prasības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Lēmumā ECB/2010/23 (6)

Prasības saistībā ar ECB veikto banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.5.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)+)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī 10.4. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”; |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī 10.4. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”;

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darbdienā; |
| --- | --- |

b)

prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darbdienā;

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (1) |
| --- | --- |

c)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (1)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

9.

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.

Pārējie aktīvi

9.

11.1.

Euro zonas monētas

Euro monētas, ja NCB nav juridiskais emitents

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Ieteicams

Amortizācijas likmes:

| — | datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi: 4 gadi, |
| --- | --- |

—

datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi: 4 gadi,

| — | iekārtas, mēbeles un augi ēkā: 10 gadi, |
| --- | --- |

—

iekārtas, mēbeles un augi ēkā: 10 gadi,

| — | ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi: 25 gadi |
| --- | --- |

—

ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi: 25 gadi

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

9.

11.3.

Citi finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla instrumenti, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla instrumenti, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

Ieteicams

| b) | Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

b)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Ieteicams

| c) | Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Tīrā aktīvu vērtība

Ieteicams

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Ieteicams

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Ieteicams

| f) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

f)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Ieteicams

| g) | Atlikumi bankās un kredīti

  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās

Ieteicams

9.

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

11.5.

Uzkrātie procenti un nākamo periodu izdevumi

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

9.

11.6.

Dažādi

Avansi, kredīti un citi mazie posteņi.

Pārvērtēšanas pagaidu konti (bilances postenis tikai gada laikā: nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos pasīvu postenī “Pārvērtēšanas konti”). Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata. Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem. Monētas, kas denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās. Tekošie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales). Neto pensiju aktīvi

Nominālvērtība vai cena

Ieteicams

Pārvērtēšanas pagaidu konti

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

Tirgus vērtība

Obligāti

Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

Neapmierinātās prasības (no saistību neizpildes gadījumiem)

Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

Obligāti

Aktīvi vai prasības (pret trešām personām), kas pārņemtas īpašumā un/vai iegūtas saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

Aktīvi vai prasības (no saistību neizpildes gadījumiem)

Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

Obligāti

—

12.

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

Obligāti

PASĪVI

| Bilances postenis (8) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips | Piemērošanas joma (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Banknotes apgrozībā
   (7) | a) | Euro banknotes plus/mīnus korekcijas saistībā ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/23 un Lēmumu ECB/2010/29 |

Bilances postenis (8)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

Piemērošanas joma (9)

1.

1.

Banknotes apgrozībā
   (7)

a)

Euro banknotes plus/mīnus korekcijas saistībā ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/23 un Lēmumu ECB/2010/29

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes skaidras naudas nomaiņas gadā |
| --- | --- |

b)

Euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes skaidras naudas nomaiņas gadā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

2.

2.

Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

2.1., 2.2., 2.3. un 2.5. postenis: noguldījumi euro, kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

2.1.

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

Nominālvērtība

Obligāti

2.2.

2.2.

Noguldījumu iespēja

Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība

Obligāti

2.3.

2.3.

Termiņnoguldījumi

Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

Nominālvērtība

Obligāti

2.4.

2.4.

Precizējošās reversās operācijas

Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

2.5.

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

Nominālvērtība

Obligāti

3.

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”. Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus. Saistības/noguldījumi, kuri radušies no monetārās politikas operācijām, ko centrālā banka uzsākusi pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

4.

4.

Emitētie parāda vērtspapīri

Tikai ECB bilances postenis (attiecībā uz NCB – bilances pagaidu postenis).

Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

Izmaksas

Diskontus amortizē

Obligāti

5.

5.

Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

5.1.

5.1.

Valdība

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

Obligāti

5.2.

5.2.

Pārējie pasīvi

Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1. pasīvu posteni “Pieprasījuma noguldījumu konti”), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

Obligāti

6.

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai

Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

7.

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

8.

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

8.1.

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

8.2.

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

Nominālvērtība, izteikta pēc tirgus kursa

Obligāti

—

10.

Eurosistēmas iekšējās saistības+)

—

10.1.

Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm+)

Tikai ECB bilances postenis, denominēts euro

Nominālvērtība

Obligāti

—

10.2.

Saistības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+)

Tikai NCB bilances postenis

Eurosistēmas iekšējās saistības pret ECB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

Obligāti

—

10.3.

Neto saistības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+)
   (7)

Tikai NCB bilances postenis.

Attiecībā uz NCB: neto saistības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Lēmumā ECB/2010/23

Nominālvērtība

Obligāti

—

10.4.

Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)+)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto saistības, kas radušās no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – sk. arī 9.5. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto saistības, kas radušās no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – sk. arī 9.5. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | saistības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darbdienā |
| --- | --- |

b)

saistības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darbdienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (9) |
| --- | --- |

c)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (9)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

10.

11.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

10.

12.

Pārējie pasīvi

10.

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

10.

12.2.

Uzkrātie procenti un nākamo periodu ienākumi

Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

10.

12.3.

Dažādi

Nodokļu pagaidu konti. ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Tekošie ienākumi (neto uzkrātā peļņa), iepriekšējā gada peļņa pirms sadales. Saistības uz trasta pamata. Klientu zelta noguldījumi. Monētas apgrozībā, ja NCB ir juridiskais emitents. Banknotes apgrozībā, denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Uzkrājumi”. Neto pensiju saistības

Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

Ieteicams

Klientu zelta noguldījumi

Tirgus vērtība

Klientu zelta noguldījumi: obligāti

10.

13.

Uzkrājumi

| a) | Valūtas kursa, procentu likmju, kredītriskiem, zelta cenas riskiem un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē, uzkrājums nacionālajā euro zonas valūtā denominētām vienībām, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas 12.3. pasīvu postenī “Pārējie pasīvi/dažādi”
  Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+) |
| --- | --- |

a)

Valūtas kursa, procentu likmju, kredītriskiem, zelta cenas riskiem un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē, uzkrājums nacionālajā euro zonas valūtā denominētām vienībām, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas 12.3. pasīvu postenī “Pārējie pasīvi/dažādi”

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

| a) | Izmaksas/nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Izmaksas/nominālvērtība

Ieteicams

| b) | Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

b)

Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

11.

14.

Pārvērtēšanas konti

Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

12.

15.

Kapitāls un rezerves

12.

15.1.

Kapitāls

Apmaksātais kapitāls – ECB kapitāls tiek konsolidēts ar NCB kapitāla daļām

Nominālvērtība

Obligāti

12.

15.2.

Rezerves

Likumos noteiktās rezerves un citas rezerves. Paturētie ieņēmumi

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1 aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

Nominālvērtība

Obligāti

10.

16.

Gada peļņa

Nominālvērtība

Obligāti

---

(1)  Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. šīs pamatnostādnes 5. apsvērumu.

1

(2)  Tādas informācijas nodošana atklātībai, kas saistīta ar euro banknotēm apgrozībā, atlīdzību par Eurosistēmas iekšējām tīrajām prasībām/saistībām, kas radušās no euro banknošu sadales Eurosistēmā, un monetārajiem ienākumiem, ir jāsaskaņo NCB publicētajos gada finanšu pārskatos. Saskaņojamie posteņi ir norādīti ar zvaigznīti IV, VIII un IX pielikumā.

2

(3)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

3

(4)  Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

5

(6)  Lēmums ECB/2010/23 (2010. gada 25. novembris) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (OV L 35, 9.2.2011., 17. lpp.).

6

(7)  Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. šīs pamatnostādnes 5. apsvērumu.

7

(8)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+)”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

8

(9)  Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā, ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).”

9

---