# Úřední věstník L 208/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 208 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 585. srpna 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 208

České vydání

Právní předpisy

Svazek 585. srpna 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/1347 ze dne 31. července 2015, kterým se stanoví zákaz rybolovu lososa obecného ve vodách Unie subdivizí 22–31 plavidly plujícími pod vlajkou Švédska | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/1348 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 773/2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1349 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Jihoafrické republiky na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (
  1
  ) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1350 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie | 10 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1351 ze dne 4. srpna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 30 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1352 ze dne 30. července 2015 o vyplácení některých výdajů vyplývajících z právních předpisů v oblasti zemědělství Spojeným královstvím v eurech
  (oznámeno pod číslem C(2015) 5124) | 33 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1353 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o položku pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je do Unie povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků
  (oznámeno pod číslem C(2015) 5290)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí č. 44/2015 smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými ze dne 15. července 2015 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2015/1354] | 39 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2015/1347 ze dne 31. července 2015, kterým se stanoví zákaz rybolovu lososa obecného ve vodách Unie subdivizí 22–31 plavidly plujícími pod vlajkou Švédska

1

*

Nařízení Komise (EU) 2015/1348 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 773/2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1349 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Jihoafrické republiky na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (
  1
  )

1

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1350 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

10

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1351 ze dne 4. srpna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

30

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1352 ze dne 30. července 2015 o vyplácení některých výdajů vyplývajících z právních předpisů v oblasti zemědělství Spojeným královstvím v eurech
  (oznámeno pod číslem C(2015) 5124)

(oznámeno pod číslem C(2015) 5124)

33

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1353 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o položku pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je do Unie povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků
  (oznámeno pod číslem C(2015) 5290)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 5290)

1

36

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí č. 44/2015 smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými ze dne 15. července 2015 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2015/1354]

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1347

ze dne 31. července 2015,

kterým se stanoví zákaz rybolovu lososa obecného ve vodách Unie subdivizí 22–31 plavidly plujícími pod vlajkou Švédska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 1221/2014 (2) stanoví kvóty na rok 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 1221/2014 (2) stanoví kvóty na rok 2015.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2015. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2015.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2015 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. července 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Lowri EVANS

generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1221/2014 ze dne 10. listopadu 2014, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) č. 1180/2013 a (EU) č. 43/2014 (Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 16.)

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 20/TQ1221 |
| --- | --- |
| Členský stát | Švédsko |
| Populace | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| Druh | Losos obecný (Salmo salar) |
| Oblast | Vody Unie subdivizí 22–31 |
| Datum ukončení | 16.7.2015 |

Č.

20/TQ1221

Členský stát

Švédsko

Populace

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Druh

Losos obecný (Salmo salar)

Oblast

Vody Unie subdivizí 22–31

Datum ukončení

16.7.2015

---

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1348

ze dne 3. srpna 2015,

kterým se mění nařízení (ES) č. 773/2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1), a zejména na článek 33 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem dne 19. června 2015,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 773/2004 (2) stanoví pravidla týkající se mimo jiné šetření prováděných Komisí a přístupu ke spisu Komise. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 773/2004 (2) stanoví pravidla týkající se mimo jiné šetření prováděných Komisí a přístupu ke spisu Komise.

| (2) | Kartely jsou dohody nebo jednání ve vzájemné shodě mezi dvěma či více soutěžiteli s cílem koordinovat jejich soutěžní chování na trhu nebo ovlivňovat příslušné parametry hospodářské soutěže prostřednictvím praktik, jako je stanovování nebo koordinace kupních nebo prodejních cen či jiných obchodních podmínek, přidělování produkčních nebo prodejních kvót, sdílení trhů a zákazníků včetně kartelových dohod mezi uchazeči o veřejnou zakázku, omezování dovozů nebo vývozů a protisoutěžní chování vůči dalším konkurentům. Taková jednání patří mezi nejzávažnější porušení článku 101 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Kartely jsou dohody nebo jednání ve vzájemné shodě mezi dvěma či více soutěžiteli s cílem koordinovat jejich soutěžní chování na trhu nebo ovlivňovat příslušné parametry hospodářské soutěže prostřednictvím praktik, jako je stanovování nebo koordinace kupních nebo prodejních cen či jiných obchodních podmínek, přidělování produkčních nebo prodejních kvót, sdílení trhů a zákazníků včetně kartelových dohod mezi uchazeči o veřejnou zakázku, omezování dovozů nebo vývozů a protisoutěžní chování vůči dalším konkurentům. Taková jednání patří mezi nejzávažnější porušení článku 101 Smlouvy.

| (3) | Vzhledem k povaze těchto tajných kartelů je často velmi obtížné je odhalit a vyšetřit bez spolupráce podniků či jednotlivců, kteří jsou do nich zapojeni. Komise se proto domnívá, že je v zájmu Unie odměnit podniky zapojené do tohoto druhu protiprávního jednání, které jsou ochotny uznat a ukončit svou účast na něm a spolupracovat s Komisí při vyšetřování, nezávisle na zbytku podniků účastnících se kartelu. Zájmy spotřebitelů, jimiž je zajistit odhalení a potrestání tajných kartelů, převažují nad zájmem na uložení pokut úměrných protiprávnímu jednání těm podnikům, které Komisi umožní podobné případy odhalit a tyto praktiky zakázat. Za tímto účelem Komise od roku 1996 uplatňuje program shovívavosti. Komise ve svém programu shovívavosti stanoví podmínky, za nichž může odměnit podniky za jejich spolupráci při šetření vedeném Komisí. Program shovívavosti se ukázal být pro Komisi účinným nástrojem k odhalování a potrestání řady tajných kartelů. Kromě toho tím, že napomáhá odhalit větší počet porušení pravidel a činí veřejné prosazování pravidel účinnějším, slouží program shovívavosti rovněž jako odstrašující prostředek proti kartelům a konečně poskytuje základ pro to, aby poškozené strany mohly žádat o náhradu škody za újmu utrpěnou kvůli takovému protiprávnímu jednání. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k povaze těchto tajných kartelů je často velmi obtížné je odhalit a vyšetřit bez spolupráce podniků či jednotlivců, kteří jsou do nich zapojeni. Komise se proto domnívá, že je v zájmu Unie odměnit podniky zapojené do tohoto druhu protiprávního jednání, které jsou ochotny uznat a ukončit svou účast na něm a spolupracovat s Komisí při vyšetřování, nezávisle na zbytku podniků účastnících se kartelu. Zájmy spotřebitelů, jimiž je zajistit odhalení a potrestání tajných kartelů, převažují nad zájmem na uložení pokut úměrných protiprávnímu jednání těm podnikům, které Komisi umožní podobné případy odhalit a tyto praktiky zakázat. Za tímto účelem Komise od roku 1996 uplatňuje program shovívavosti. Komise ve svém programu shovívavosti stanoví podmínky, za nichž může odměnit podniky za jejich spolupráci při šetření vedeném Komisí. Program shovívavosti se ukázal být pro Komisi účinným nástrojem k odhalování a potrestání řady tajných kartelů. Kromě toho tím, že napomáhá odhalit větší počet porušení pravidel a činí veřejné prosazování pravidel účinnějším, slouží program shovívavosti rovněž jako odstrašující prostředek proti kartelům a konečně poskytuje základ pro to, aby poškozené strany mohly žádat o náhradu škody za újmu utrpěnou kvůli takovému protiprávnímu jednání.

| (4) | V rámci spolupráce mohou podniky dobrovolně předložit Komisi prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti, která mohou zahrnovat prohlášení současných či bývalých zaměstnanců podniku a jejich zástupců. Pokud by však tato spolupráce mohla mít negativní důsledky na postavení podniků v občanskoprávním řízení, může to podniky od spolupráce s Komisí odradit. |
| --- | --- |

(4)

V rámci spolupráce mohou podniky dobrovolně předložit Komisi prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti, která mohou zahrnovat prohlášení současných či bývalých zaměstnanců podniku a jejich zástupců. Pokud by však tato spolupráce mohla mít negativní důsledky na postavení podniků v občanskoprávním řízení, může to podniky od spolupráce s Komisí odradit.

| (5) | Strany účastnící se řízení před Komisí stejně jako třetí strany, například stěžovatelé či jiné zúčastněné osoby, mohou v souladu s nařízením (ES) č. 773/2004 získat určité informace ze spisu Komise. |
| --- | --- |

(5)

Strany účastnící se řízení před Komisí stejně jako třetí strany, například stěžovatelé či jiné zúčastněné osoby, mohou v souladu s nařízením (ES) č. 773/2004 získat určité informace ze spisu Komise.

| (6) | Informace získané podle nařízení (ES) č. 773/2004 mohou být používány pro účely soudních nebo správních řízení, jejichž předmětem je použití článků 101 a 102 Smlouvy. Nemělo by však být možné použít tyto informace v řízení před vnitrostátními soudy, jestliže by to mohlo nepřiměřeně ovlivnit účinnost prosazování článků 101 a 102 Smlouvy ze strany Komise. |
| --- | --- |

(6)

Informace získané podle nařízení (ES) č. 773/2004 mohou být používány pro účely soudních nebo správních řízení, jejichž předmětem je použití článků 101 a 102 Smlouvy. Nemělo by však být možné použít tyto informace v řízení před vnitrostátními soudy, jestliže by to mohlo nepřiměřeně ovlivnit účinnost prosazování článků 101 a 102 Smlouvy ze strany Komise.

| (7) | Za účelem zajištění, že podniky nebudou odrazovány od toho, aby dobrovolně uznaly svou účast na porušení právních předpisů Unie v oblasti hospodářské soutěže v rámci programu shovívavosti uplatňovaného Komisí nebo postupu při narovnání, bude ostatním stranám umožněn přístup k tomuto doznání prostřednictvím přístupu ke spisu podle nařízení (ES) č. 773/2004 pouze pro účely výkonu jejich práva na obhajobu v rámci řízení před Komisí. Tyto informace mohou být použity pouze v rámci přezkumného řízení před soudy Evropské unie nebo před vnitrostátními soudy v případech, které přímo souvisejí s věcí, ve které byl k těmto informacím přístup umožněn, a které se týkají buď rozdělení pokuty mezi účastníky kartelové dohody, nebo přezkumu rozhodnutí o protiprávním jednání přijatého vnitrostátním orgánem pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem zajištění, že podniky nebudou odrazovány od toho, aby dobrovolně uznaly svou účast na porušení právních předpisů Unie v oblasti hospodářské soutěže v rámci programu shovívavosti uplatňovaného Komisí nebo postupu při narovnání, bude ostatním stranám umožněn přístup k tomuto doznání prostřednictvím přístupu ke spisu podle nařízení (ES) č. 773/2004 pouze pro účely výkonu jejich práva na obhajobu v rámci řízení před Komisí. Tyto informace mohou být použity pouze v rámci přezkumného řízení před soudy Evropské unie nebo před vnitrostátními soudy v případech, které přímo souvisejí s věcí, ve které byl k těmto informacím přístup umožněn, a které se týkají buď rozdělení pokuty mezi účastníky kartelové dohody, nebo přezkumu rozhodnutí o protiprávním jednání přijatého vnitrostátním orgánem pro hospodářskou soutěž.

| (8) | Kromě toho by použití informací získaných podle nařízení (ES) č. 773/2004 v řízeních před vnitrostátními soudy nemělo nepřiměřeně zasahovat do probíhajícího šetření vedeného Komisí ve věci porušení právních předpisů Unie v oblasti hospodářské soutěže. Pokud tyto informace sestavila Komise v průběhu svého řízení za účelem prosazování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže (například jako prohlášení o námitkách) nebo je vypracoval účastník těchto řízení (například jako odpověď Komisi na žádosti o informace), smluvní strana by neměla mít možnost tyto informace použít v řízeních před vnitrostátními soudy, dokud Komise neukončí své řízení se všemi vyšetřovanými stranami přijetím rozhodnutí podle článku 7, 9 nebo 10 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo jinak ukončí své správní řízení. |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by použití informací získaných podle nařízení (ES) č. 773/2004 v řízeních před vnitrostátními soudy nemělo nepřiměřeně zasahovat do probíhajícího šetření vedeného Komisí ve věci porušení právních předpisů Unie v oblasti hospodářské soutěže. Pokud tyto informace sestavila Komise v průběhu svého řízení za účelem prosazování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže (například jako prohlášení o námitkách) nebo je vypracoval účastník těchto řízení (například jako odpověď Komisi na žádosti o informace), smluvní strana by neměla mít možnost tyto informace použít v řízeních před vnitrostátními soudy, dokud Komise neukončí své řízení se všemi vyšetřovanými stranami přijetím rozhodnutí podle článku 7, 9 nebo 10 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo jinak ukončí své správní řízení.

| (9) | Pravidla obsažená v tomto nařízení, jimiž se řídí zacházení s prohlášeními podniků v rámci řízení o shovívavosti a s návrhy na narovnání, by se měla uplatnit, i pokud prohlášení v rámci programu shovívavosti a návrhy na narovnání, jak jsou definovány v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/104/EU (3) o žalobách o náhradu škody způsobené porušením pravidel o hospodářské soutěži, Komisi předaly orgány pro hospodářskou soutěž členských států podle nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

(9)

Pravidla obsažená v tomto nařízení, jimiž se řídí zacházení s prohlášeními podniků v rámci řízení o shovívavosti a s návrhy na narovnání, by se měla uplatnit, i pokud prohlášení v rámci programu shovívavosti a návrhy na narovnání, jak jsou definovány v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/104/EU (3) o žalobách o náhradu škody způsobené porušením pravidel o hospodářské soutěži, Komisi předaly orgány pro hospodářskou soutěž členských států podle nařízení (ES) č. 1/2003.

| (10) | Nařízení (ES) č. 773/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(10)

Nařízení (ES) č. 773/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 773/2004 se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 4a, který zní:
  „Článek 4a

  Program shovívavosti uplatňovaný Komisí
  1.   Komise může stanovit požadavky a podmínky spolupráce, za nichž může odměnit podniky, které jsou či byly stranou tajných kartelů, za jejich spolupráci při odhalování kartelu a pomoc při prokazování existence protiprávního jednání tím, že jim udělí ochranu před pokutami nebo snížení pokut, které by jinak daným podnikům byly uloženy podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (program shovívavosti uplatňovaný Komisí).
  Ochrana před pokutami může být poskytnuta podniku, jenž jako první předloží důkaz, který by Komisi podle jejího názoru umožnil provést cílenou kontrolu nebo konstatovat porušení článku 101 Smlouvy v souvislosti s údajným kartelem. Snížení pokut mohou být poskytnuta podnikům, jež Komisi předají důkaz o údajném protiprávním jednání, který představuje významnou přidanou hodnotu oproti důkazům, které Komise již vlastní.
  Ochranu před pokutami nebo snížení pokuty poskytne Komise v rámci programu shovívavosti jen tehdy, pokud na konci správního řízení podnik splnil požadavky a podmínky spolupráce stanovené v programu shovívavosti. Tyto požadavky a podmínky mohou zahrnovat mimo jiné, jaký druh informací a důkazů jsou podniky povinny předložit a jaká další spolupráce se od nich v průběhu správního řízení očekává.
  2.   Za účelem získání ochrany před pokutami nebo snížení pokuty, která by jinak byla uložena, podniky Komisi dobrovolně poskytnou informace o tajném kartelu a o své úloze v něm, přičemž tyto informace mohou mít rovněž formu dobrovolného sdělení ze strany bývalých nebo současných zaměstnanců nebo zástupců podniku (prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti). Taková prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti musí být vypracována výhradně proto, aby byla předložena Komisi za účelem získání ochrany před pokutami nebo snížení pokut v rámci programu shovívavosti Komise.
  3.   Komise nabídne stranám vhodné způsoby, jak prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti poskytnout jinak než písemným podáním, včetně ústního prohlášení. Ústní prohlášení podniků mohou být zaznamenána a přepsána v prostorách Komise. Podniku musí být poskytnuta příležitost zkontrolovat technickou přesnost záznamu jeho ústního prohlášení v prostorách Komise, a je-li to nutné, správnost prohlášení neprodleně opravit. Pravidla stanovená v tomto nařízení týkající se prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti se na taková prohlášení použijí bez ohledu na nosič, na němž jsou uvedené informace uloženy. Dříve existující informace, tedy důkazy, které existují bez ohledu na řízení prováděné Komisí a které podnik předložil Komisi v souvislosti se žádostí o poskytnutí ochrany před pokutami nebo o snížení pokuty, nejsou součástí prohlášení podniku v rámci řízení o shovívavosti.“ |
| --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 4a, který zní:

„Článek 4a

Program shovívavosti uplatňovaný Komisí

1.   Komise může stanovit požadavky a podmínky spolupráce, za nichž může odměnit podniky, které jsou či byly stranou tajných kartelů, za jejich spolupráci při odhalování kartelu a pomoc při prokazování existence protiprávního jednání tím, že jim udělí ochranu před pokutami nebo snížení pokut, které by jinak daným podnikům byly uloženy podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (program shovívavosti uplatňovaný Komisí).

Ochrana před pokutami může být poskytnuta podniku, jenž jako první předloží důkaz, který by Komisi podle jejího názoru umožnil provést cílenou kontrolu nebo konstatovat porušení článku 101 Smlouvy v souvislosti s údajným kartelem. Snížení pokut mohou být poskytnuta podnikům, jež Komisi předají důkaz o údajném protiprávním jednání, který představuje významnou přidanou hodnotu oproti důkazům, které Komise již vlastní.

Ochranu před pokutami nebo snížení pokuty poskytne Komise v rámci programu shovívavosti jen tehdy, pokud na konci správního řízení podnik splnil požadavky a podmínky spolupráce stanovené v programu shovívavosti. Tyto požadavky a podmínky mohou zahrnovat mimo jiné, jaký druh informací a důkazů jsou podniky povinny předložit a jaká další spolupráce se od nich v průběhu správního řízení očekává.

2.   Za účelem získání ochrany před pokutami nebo snížení pokuty, která by jinak byla uložena, podniky Komisi dobrovolně poskytnou informace o tajném kartelu a o své úloze v něm, přičemž tyto informace mohou mít rovněž formu dobrovolného sdělení ze strany bývalých nebo současných zaměstnanců nebo zástupců podniku (prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti). Taková prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti musí být vypracována výhradně proto, aby byla předložena Komisi za účelem získání ochrany před pokutami nebo snížení pokut v rámci programu shovívavosti Komise.

3.   Komise nabídne stranám vhodné způsoby, jak prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti poskytnout jinak než písemným podáním, včetně ústního prohlášení. Ústní prohlášení podniků mohou být zaznamenána a přepsána v prostorách Komise. Podniku musí být poskytnuta příležitost zkontrolovat technickou přesnost záznamu jeho ústního prohlášení v prostorách Komise, a je-li to nutné, správnost prohlášení neprodleně opravit. Pravidla stanovená v tomto nařízení týkající se prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti se na taková prohlášení použijí bez ohledu na nosič, na němž jsou uvedené informace uloženy. Dříve existující informace, tedy důkazy, které existují bez ohledu na řízení prováděné Komisí a které podnik předložil Komisi v souvislosti se žádostí o poskytnutí ochrany před pokutami nebo o snížení pokuty, nejsou součástí prohlášení podniku v rámci řízení o shovívavosti.“

| 2) | V článku 8 se zrušuje odstavec 2. |
| --- | --- |

2)

V článku 8 se zrušuje odstavec 2.

| 3) | V čl. 10a odst. 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Pokud jednání o narovnání pokročí, může Komise stanovit lhůtu, ve které se mohou strany zavázat sledovat postup při narovnání učiněním návrhu na narovnání, který bude zachycovat výsledky jednání o narovnání a v němž budou strany doznávat svou účast na jednání v rozporu s článkem 101 Smlouvy, jakož i svou odpovědnost. Tyto návrhy na narovnání vypracují dotčené podniky výhradně jako formální žádost, aby Komise v jejich případě přijala rozhodnutí po postupu při narovnání. Před tím, než Komise stanoví lhůtu pro podání návrhu na narovnání, jsou dotčené strany řízení oprávněny na základě podané žádosti včas obdržet informace uvedené v prvním pododstavci. Komise není povinna zohledňovat návrhy na narovnání doručené po uplynutí stanovené lhůty.
  Komise nabídne stranám vhodné způsoby, jak návrhy na narovnání poskytnout jinak než písemným podáním, včetně ústního prohlášení. Ústní návrh na narovnání může být zaznamenán a přepsán v prostorách Komise. Podniku musí být poskytnuta příležitost zkontrolovat technickou přesnost záznamu jeho ústního návrhu v prostorách Komise, a je-li to nutné, správnost návrhu neprodleně opravit. Pravidla stanovená v tomto nařízení týkající se návrhů na narovnání se na takové návrhy použijí bez ohledu na nosič, na němž jsou uvedené informace uloženy.“ |
| --- | --- |

3)

V čl. 10a odst. 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud jednání o narovnání pokročí, může Komise stanovit lhůtu, ve které se mohou strany zavázat sledovat postup při narovnání učiněním návrhu na narovnání, který bude zachycovat výsledky jednání o narovnání a v němž budou strany doznávat svou účast na jednání v rozporu s článkem 101 Smlouvy, jakož i svou odpovědnost. Tyto návrhy na narovnání vypracují dotčené podniky výhradně jako formální žádost, aby Komise v jejich případě přijala rozhodnutí po postupu při narovnání. Před tím, než Komise stanoví lhůtu pro podání návrhu na narovnání, jsou dotčené strany řízení oprávněny na základě podané žádosti včas obdržet informace uvedené v prvním pododstavci. Komise není povinna zohledňovat návrhy na narovnání doručené po uplynutí stanovené lhůty.

Komise nabídne stranám vhodné způsoby, jak návrhy na narovnání poskytnout jinak než písemným podáním, včetně ústního prohlášení. Ústní návrh na narovnání může být zaznamenán a přepsán v prostorách Komise. Podniku musí být poskytnuta příležitost zkontrolovat technickou přesnost záznamu jeho ústního návrhu v prostorách Komise, a je-li to nutné, správnost návrhu neprodleně opravit. Pravidla stanovená v tomto nařízení týkající se návrhů na narovnání se na takové návrhy použijí bez ohledu na nosič, na němž jsou uvedené informace uloženy.“

| 4) | Článek 15 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:
  „Článek 15
  Přístup ke spisu“; |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 15 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Článek 15

Přístup ke spisu“;

| b) | odstavec 1a se nahrazuje tímto:
  „1a.   Komise po zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003, a aby umožnila stranám učinit návrh na narovnání, zpřístupní na základě žádosti důkazy a dokumenty uvedené v čl. 10a odst. 2 za podmínek stanovených v příslušných pododstavcích. Z tohoto důvodu strany při předložení návrhů na narovnání Komisi potvrdí, že budou požadovat přístup ke spisu podle odstavce 1 po obdržení prohlášení o námitkách, pouze pokud prohlášení o námitkách nezohlední obsah jejich návrhů na narovnání. Pokud byla jednání o narovnání s jednou nebo více stranami ukončena, musí být této straně umožněn přístup ke spisu podle odstavce 1, jakmile jí bylo odesláno prohlášení o námitkách.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 1a se nahrazuje tímto:

„1a.   Komise po zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003, a aby umožnila stranám učinit návrh na narovnání, zpřístupní na základě žádosti důkazy a dokumenty uvedené v čl. 10a odst. 2 za podmínek stanovených v příslušných pododstavcích. Z tohoto důvodu strany při předložení návrhů na narovnání Komisi potvrdí, že budou požadovat přístup ke spisu podle odstavce 1 po obdržení prohlášení o námitkách, pouze pokud prohlášení o námitkách nezohlední obsah jejich návrhů na narovnání. Pokud byla jednání o narovnání s jednou nebo více stranami ukončena, musí být této straně umožněn přístup ke spisu podle odstavce 1, jakmile jí bylo odesláno prohlášení o námitkách.“;

| c) | vkládá se nový odstavec 1b, který zní:
  „1b.   Přístup podle odstavce 1 nebo 1a k prohlášení podniku v rámci řízení o shovívavosti ve smyslu čl. 4a odst. 2 nebo k návrhu na narovnání ve smyslu čl. 10a odst. 2 lze udělit pouze v prostorách Komise. Strany ani jejich zástupci nesmějí pořizovat kopie prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti ani návrhů na narovnání žádným mechanickým ani elektronickým způsobem.“; |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový odstavec 1b, který zní:

„1b.   Přístup podle odstavce 1 nebo 1a k prohlášení podniku v rámci řízení o shovívavosti ve smyslu čl. 4a odst. 2 nebo k návrhu na narovnání ve smyslu čl. 10a odst. 2 lze udělit pouze v prostorách Komise. Strany ani jejich zástupci nesmějí pořizovat kopie prohlášení podniků v rámci řízení o shovívavosti ani návrhů na narovnání žádným mechanickým ani elektronickým způsobem.“;

| d) | odstavec 4 se zrušuje. |
| --- | --- |

d)

odstavec 4 se zrušuje.

| 5) | Za článek 16 se vkládá nová kapitola VIa, která zní:
  „KAPITOLA VIa

  OMEZENÍ POUŽITÍ INFORMACÍ ZÍSKANÝCH V PRŮBĚHU ŘÍZENÍ VEDENÉHO KOMISÍ

  Článek 16a

  1.   Informace získané podle tohoto nařízení mohou být používány pouze pro účely soudních nebo správních řízení, jejichž předmětem je použití článků 101 a 102 Smlouvy.
  2.   Přístup k prohlášení podniku v rámci řízení o shovívavosti ve smyslu čl. 4a odst. 2 nebo k návrhu na narovnání ve smyslu čl. 10a odst. 2 se udělí pouze pro účely výkonu práv na obhajobu v rámci řízení před Komisí. Informace z takových prohlášení a návrhů může použít strana, která získala přístup ke spisu, pouze pokud je to nutné pro výkon jejích práv na obhajobu v řízeních:






  a) | před soudy Evropské unie, jež mají přezkoumat rozhodnutí Komise, nebo |
| --- | --- | --- |

5)

Za článek 16 se vkládá nová kapitola VIa, která zní:

„KAPITOLA VIa

OMEZENÍ POUŽITÍ INFORMACÍ ZÍSKANÝCH V PRŮBĚHU ŘÍZENÍ VEDENÉHO KOMISÍ

Článek 16a

1.   Informace získané podle tohoto nařízení mohou být používány pouze pro účely soudních nebo správních řízení, jejichž předmětem je použití článků 101 a 102 Smlouvy.

2.   Přístup k prohlášení podniku v rámci řízení o shovívavosti ve smyslu čl. 4a odst. 2 nebo k návrhu na narovnání ve smyslu čl. 10a odst. 2 se udělí pouze pro účely výkonu práv na obhajobu v rámci řízení před Komisí. Informace z takových prohlášení a návrhů může použít strana, která získala přístup ke spisu, pouze pokud je to nutné pro výkon jejích práv na obhajobu v řízeních:

a)

před soudy Evropské unie, jež mají přezkoumat rozhodnutí Komise, nebo

| b) | před soudy členských států v případech, které přímo souvisejí s věcí, v níž byl přístup k informacím umožněn, a které se týkají:






  i) | rozdělení pokuty, kterou účastníkům kartelové dohody společně a nerozdílně uložila Komise, mezi tyto účastníky, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

před soudy členských států v případech, které přímo souvisejí s věcí, v níž byl přístup k informacím umožněn, a které se týkají:

i)

rozdělení pokuty, kterou účastníkům kartelové dohody společně a nerozdílně uložila Komise, mezi tyto účastníky, nebo

| ii) | přezkumu rozhodnutí, kterým orgán pro hospodářskou soutěž členského státu konstatoval porušení článku 101 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

ii)

přezkumu rozhodnutí, kterým orgán pro hospodářskou soutěž členského státu konstatoval porušení článku 101 Smlouvy o fungování EU.

3.   Až do doby, kdy Komise ukončí řízení se všemi vyšetřovanými stranami přijetím rozhodnutí podle článku 7, 9 nebo 10 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo jinak ukončí své řízení, se nesmí v rámci řízení před vnitrostátními soudy použít následující kategorie informací získaných podle tohoto nařízení:

| a) | informace, které vypracovala jiná fyzická nebo právnická osoba výhradně pro řízení vedené Komisí, a |
| --- | --- |

a)

informace, které vypracovala jiná fyzická nebo právnická osoba výhradně pro řízení vedené Komisí, a

| b) | informace, které Komise vypracovala a zaslala stranám v průběhu tohoto řízení.“ |
| --- | --- |

b)

informace, které Komise vypracovala a zaslala stranám v průběhu tohoto řízení.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. srpna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 18). Nařízení pozměněné nařízením (ES) č. 1792/2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1) a nařízením (ES) č. 622/2008 (Úř. věst. L 171, 1.7.2008, s. 3).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/104/EU ze dne 26. listopadu 2014 o určitých pravidlech upravujících žaloby o náhradu škody podle vnitrostátního práva v případě porušení právních předpisů členských států a Evropské unie o hospodářské soutěži (Úř. věst. L 349, 5.12.2014, s. 1).

3

---

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1349

ze dne 3. srpna 2015,

kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Jihoafrické republiky na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 písm. c) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (2) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Uvedené nařízení stanoví, že komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (2) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Uvedené nařízení stanoví, že komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“).

| (3) | Jihoafrická republika je uvedena na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, ze které je povolen dovoz chovných a užitkových ptáků nadřádu běžci, jejich násadových vajec a jednodenních kuřat, masa ptáků nadřádu běžci, vajec, vaječných výrobků a vajec prostých specifikovaných patogenních mikroorganismů do Unie a tranzit přes její území. |
| --- | --- |

(3)

Jihoafrická republika je uvedena na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, ze které je povolen dovoz chovných a užitkových ptáků nadřádu běžci, jejich násadových vajec a jednodenních kuřat, masa ptáků nadřádu běžci, vajec, vaječných výrobků a vajec prostých specifikovaných patogenních mikroorganismů do Unie a tranzit přes její území.

| (4) | Poté, co se v dubnu 2011 v Jihoafrické republice vyskytla ohniska HPAI podtypu H5N2, byl prováděcím nařízením Komise (EU) č. 536/2011 (3) zakázán dovoz chovných a užitkových ptáků nadřádu běžci, jejich násadových vajec a jednodenních kuřat a také dovoz masa ptáků nadřádu běžci. |
| --- | --- |

(4)

Poté, co se v dubnu 2011 v Jihoafrické republice vyskytla ohniska HPAI podtypu H5N2, byl prováděcím nařízením Komise (EU) č. 536/2011 (3) zakázán dovoz chovných a užitkových ptáků nadřádu běžci, jejich násadových vajec a jednodenních kuřat a také dovoz masa ptáků nadřádu běžci.

| (5) | V souvislosti s vývojem nákazové situace byla dále přijata prováděcí nařízení Komise (EU) č. 991/2011 (4) a (EU) č. 110/2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s vývojem nákazové situace byla dále přijata prováděcí nařízení Komise (EU) č. 991/2011 (4) a (EU) č. 110/2012 (5).

| (6) | Dokud nebude celé území Jihoafrické republiky prohlášeno za prosté HPAI, byl dovoz masa ptáků nadřádu běžci vyprodukovaného ze zvířat, která jsou chovaná v registrovaných uzavřených hospodářstvích s chovem těchto ptáků, povolen prováděcím nařízením Komise (EU) č. 166/2014 (6) a dále upraven prováděcím nařízením Komise (EU) č. 952/2014 (7). |
| --- | --- |

(6)

Dokud nebude celé území Jihoafrické republiky prohlášeno za prosté HPAI, byl dovoz masa ptáků nadřádu běžci vyprodukovaného ze zvířat, která jsou chovaná v registrovaných uzavřených hospodářstvích s chovem těchto ptáků, povolen prováděcím nařízením Komise (EU) č. 166/2014 (6) a dále upraven prováděcím nařízením Komise (EU) č. 952/2014 (7).

| (7) | Dne 2. března 2015 předložila Jihoafrická republika informace o svém statusu, pokud jde o HPAI, a prohlásila celé své území za prosté této nákazy a požádala o povolení obnovit vývoz masa ptáků nadřádu běžci do Unie. |
| --- | --- |

(7)

Dne 2. března 2015 předložila Jihoafrická republika informace o svém statusu, pokud jde o HPAI, a prohlásila celé své území za prosté této nákazy a požádala o povolení obnovit vývoz masa ptáků nadřádu běžci do Unie.

| (8) | Uvedené informace byly vyhodnoceny útvary Komise. Na základě uvedeného vyhodnocení a záruk, které poskytla Jihoafrická republika, dospěly útvary Komise k závěru, že by měl být opětovně povolen dovoz masa ptáků nadřádu běžci z celého území Jihoafrické republiky. |
| --- | --- |

(8)

Uvedené informace byly vyhodnoceny útvary Komise. Na základě uvedeného vyhodnocení a záruk, které poskytla Jihoafrická republika, dospěly útvary Komise k závěru, že by měl být opětovně povolen dovoz masa ptáků nadřádu běžci z celého území Jihoafrické republiky.

| (9) | Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Část 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. srpna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 ze dne 8. srpna 2008, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Společenství dovážet a přes jeho území přepravovat drůbež a drůbeží produkty, a požadavky na vydání veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 226, 23.8.2008, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 536/2011 ze dne 1. června 2011, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí (Úř. věst. L 147, 2.6.2011, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 991/2011 ze dne 5. října 2011, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (Úř. věst. L 261, 6.10.2011, s. 19).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 110/2012 ze dne 9. února 2012, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí (Úř. věst. L 37, 10.2.2012, s. 50).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 166/2014 ze dne 17. února 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o požadavky na vydání osvědčení pro dovoz masa farmových ptáků nadřádu běžci k lidské spotřebě do Unie a o položky pro Izrael a Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo území (Úř. věst. L 54, 22.2.2014, s. 2).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 952/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek týkající se Malajsie s ohledem na vysoce patogenní influenzu ptáků a pokud jde o vzorová veterinární osvědčení pro dovoz drůbeže, jednodenních kuřat, násadových vajec, masa drůbeže a ptáků nadřádu běžci a vajec (Úř. věst. L 273, 13.9.2014, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA

V části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se položka pro Jihoafrickou republiku nahrazuje tímto:

| Kód ISO a název třetí země nebo území | Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky | Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky | Veterinární osvědčení | Zvláštní podmínky | Zvláštní podmínky | Status dozoru nad influenzou ptáků | Status očkování proti influenze ptáků | Status tlumení salmonel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzor/vzory | Doplňkové záruky | Datum ukončení (1) | Datum zahájení (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6 B | 7 | 8 | 9 |
| „ZA – Jihoafrická republika | ZA-0 | celá země | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4“ |
| BPR | I | P2 | 9.4.2011 | | A | | |
| DOR | II | P2 | 9.4.2011 | | | |
| HER | III | P2 | 9.4.2011 | | | |
| RAT | VII | H | 9.4.2011 | 25.8.2015 | | | |

Kód ISO a název třetí země nebo území

Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky

Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky

Veterinární osvědčení

Zvláštní podmínky

Zvláštní podmínky

Status dozoru nad influenzou ptáků

Status očkování proti influenze ptáků

Status tlumení salmonel

Vzor/vzory

Doplňkové záruky

Datum ukončení (1)

Datum zahájení (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6 B

7

8

9

„ZA – Jihoafrická republika

ZA-0

celá země

SPF

EP, E

S4“

BPR

I

P2

9.4.2011

A

DOR

II

P2

9.4.2011

HER

III

P2

9.4.2011

RAT

VII

H

9.4.2011

25.8.2015

---

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1350

ze dne 3. srpna 2015,

kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1.   Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly výsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 597/2009. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 906/2011 (6). Pozdější částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením Rady (EU) č. 559/2012 (7). Po dalším přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 461/2013 (8) konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let. Rozhodnutím 2000/745/ES (9) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu. Prováděcím rozhodnutím 2014/109/EU (10) zrušila Komise přijetí těchto závazků, a to v důsledku změny okolností, za kterých byly tyto závazky přijaty. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly výsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 597/2009. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 906/2011 (6). Pozdější částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením Rady (EU) č. 559/2012 (7). Po dalším přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 461/2013 (8) konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let. Rozhodnutím 2000/745/ES (9) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu. Prováděcím rozhodnutím 2014/109/EU (10) zrušila Komise přijetí těchto závazků, a to v důsledku změny okolností, za kterých byly tyto závazky přijaty.

| (2) | Platná opatření jsou tvořena zvláštním vyrovnávacím clem, které se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců. |
| --- | --- |

(2)

Platná opatření jsou tvořena zvláštním vyrovnávacím clem, které se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.

1.2.   Zahájení dvou částečných prozatímních přezkumů

| (3) | Dvě žádosti o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení podaly společnosti Dhunseri Petrochem & Tea Limited (dále jen „Dhunseri“) a Reliance Industries Limited (dále jen „Reliance“), indičtí vyvážející výrobci PET (dále jen „žadatelé“). Žádosti se rozsahem omezily na zkoumání příslušných subvencí, pokud se týkaly žadatelů. |
| --- | --- |

(3)

Dvě žádosti o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení podaly společnosti Dhunseri Petrochem & Tea Limited (dále jen „Dhunseri“) a Reliance Industries Limited (dále jen „Reliance“), indičtí vyvážející výrobci PET (dále jen „žadatelé“). Žádosti se rozsahem omezily na zkoumání příslušných subvencí, pokud se týkaly žadatelů.

| (4) | Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatelé zejména poskytli důkazy prima facie o tom, že výše jejich příslušných subvencí klesla výrazně pod celní sazby, které se na ně v současné době vztahují. |
| --- | --- |

(4)

Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatelé zejména poskytli důkazy prima facie o tom, že výše jejich příslušných subvencí klesla výrazně pod celní sazby, které se na ně v současné době vztahují.

| (5) | V případě Dhunseri bylo toto snížení celkové úrovně subvencí údajně způsobeno ukončením statusu jednotky orientované na vývoz a snížením dovozního cla platného pro suroviny používané pro výrobu dotčeného výrobku od doby, kdy proběhlo šetření, jehož výsledkem byla opatření na současné úrovni. |
| --- | --- |

(5)

V případě Dhunseri bylo toto snížení celkové úrovně subvencí údajně způsobeno ukončením statusu jednotky orientované na vývoz a snížením dovozního cla platného pro suroviny používané pro výrobu dotčeného výrobku od doby, kdy proběhlo šetření, jehož výsledkem byla opatření na současné úrovni.

| (6) | V případě Reliance bylo toto snížení celkové úrovně subvencí údajně způsobeno ukončením použitelnosti režimu Duty Entitlement Passbook Scheme a režimu Status Holder Incentive Scrip Scheme a snížením částek využitých žadatelem s ohledem na jiné režimy, např. režim Focus Market Scheme, režim Focus Product Scheme, režim předběžného povolení a režim Export Promotion Capital Goods Scheme. |
| --- | --- |

(6)

V případě Reliance bylo toto snížení celkové úrovně subvencí údajně způsobeno ukončením použitelnosti režimu Duty Entitlement Passbook Scheme a režimu Status Holder Incentive Scrip Scheme a snížením částek využitých žadatelem s ohledem na jiné režimy, např. režim Focus Market Scheme, režim Focus Product Scheme, režim předběžného povolení a režim Export Promotion Capital Goods Scheme.

| (7) | Komise poté, co určila, že každá žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, informovala dvěma oznámeními, dne 6. června 2014 (11) a dne 1. srpna 2014 (12), o zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení. Přezkumy se svým rozsahem omezily na zkoumání subvencování ve vztahu k jednotlivým žadatelům. |
| --- | --- |

(7)

Komise poté, co určila, že každá žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, informovala dvěma oznámeními, dne 6. června 2014 (11) a dne 1. srpna 2014 (12), o zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení. Přezkumy se svým rozsahem omezily na zkoumání subvencování ve vztahu k jednotlivým žadatelům.

1.3.   Strany dotčené šetřením

| (8) | Komise o zahájení přezkumů úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požadovat slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámeních o zahájení. |
| --- | --- |

(8)

Komise o zahájení přezkumů úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požadovat slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámeních o zahájení.

| (9) | Reliance požádala o slyšení a byla vyslechnuta. |
| --- | --- |

(9)

Reliance požádala o slyšení a byla vyslechnuta.

| (10) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadatelům a indické vládě dotazníky a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpovědi. |
| --- | --- |

(10)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadatelům a indické vládě dotazníky a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpovědi.

| (11) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách Dhunseri v Kalkatě, v prostorách Reliance v Bombaji a v prostorách indické vlády v Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko). |
| --- | --- |

(11)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách Dhunseri v Kalkatě, v prostorách Reliance v Bombaji a v prostorách indické vlády v Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).

1.4.   Období přezkumného šetření

| (12) | Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2013 do 31. března 2014 („období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2013 do 31. března 2014 („období přezkumného šetření“).

1.5.   Poskytnutí informací

| (13) | Dne 16. června a 1. července 2015 byly indická vláda a ostatní zúčastněné strany informovány o podstatných skutečnostech a faktorech, na jejichž základě hodlá Komise navrhnout změnu celních sazeb použitelných pro Dhunseri a Reliance. Byla jim také poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(13)

Dne 16. června a 1. července 2015 byly indická vláda a ostatní zúčastněné strany informovány o podstatných skutečnostech a faktorech, na jejichž základě hodlá Komise navrhnout změnu celních sazeb použitelných pro Dhunseri a Reliance. Byla jim také poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (14) | Výrobkem, jehož se týká tento přezkum, je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(14)

Výrobkem, jehož se týká tento přezkum, je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

2.2.   Obdobný výrobek

| (15) | Šetření odhalilo, že dotčený výrobek je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Šetření odhalilo, že dotčený výrobek je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

3.1.   Subvencování

| (16) | Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatelé, jakož i odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
  Celostátní režimy:






  a) | režim předběžných povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“) |
| --- | --- | --- |

(16)

Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatelé, jakož i odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Celostátní režimy:

a)

režim předběžných povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“)

| b) | režim navracení cla (Duty Drawback Scheme, dále jen „DDS“) |
| --- | --- |

b)

režim navracení cla (Duty Drawback Scheme, dále jen „DDS“)

| c) | režim podpory vývozu kapitálových statků (Export Promotion Capital Goods Scheme, dále jen „EPCGS“) |
| --- | --- |

c)

režim podpory vývozu kapitálových statků (Export Promotion Capital Goods Scheme, dále jen „EPCGS“)

| d) | režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“) |
| --- | --- |

d)

režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)

| e) | režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“) |
| --- | --- |

e)

režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)

| f) | režim „Incremental Exports Incentivisation Scheme“ (dále jen „IEIS“) |
| --- | --- |

f)

režim „Incremental Exports Incentivisation Scheme“ (dále jen „IEIS“)

| g) | režim „Income Tax Incentive for Research and Development“ (dále jen „ITIRAD“) |
| --- | --- |

g)

režim „Income Tax Incentive for Research and Development“ (dále jen „ITIRAD“)

Regionální režimy:

| h) | režimy „West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal“ (dále jen „WBIS“) |
| --- | --- |

h)

režimy „West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal“ (dále jen „WBIS“)

Údajně ukončené/nepoužitelné celostátní režimy, které žadatelé dříve využili:

| i) | režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“) a zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“) |
| --- | --- |

i)

režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“) a zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“)

| j) | režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“) |
| --- | --- |

j)

režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)

| k) | režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“) |
| --- | --- |

k)

režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“)

Údajně ukončené/nepoužitelné regionální režimy, které žadatelé dříve využili:

| l) | pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice; |
| --- | --- |

l)

pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;

| (17) | Režimy uvedené výše v 16. bodě odůvodnění písm. a), c) až f) a i) až k) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009–2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje. Dne 1. dubna 2015 indická vláda zveřejnila nový dokument FTP na roky 2015–2020, který ukončil FMS a FPS. |
| --- | --- |

(17)

Režimy uvedené výše v 16. bodě odůvodnění písm. a), c) až f) a i) až k) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009–2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje. Dne 1. dubna 2015 indická vláda zveřejnila nový dokument FTP na roky 2015–2020, který ukončil FMS a FPS.

| (18) | Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány. |
| --- | --- |

(18)

Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány.

| (19) | Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. g) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961 (dále jen „ITA“), který je každoročně novelizován finančním zákonem. |
| --- | --- |

(19)

Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. g) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961 (dále jen „ITA“), který je každoročně novelizován finančním zákonem.

| (20) | Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. h) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999. |
| --- | --- |

(20)

Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. h) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999.

| (21) | Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek. |
| --- | --- |

(21)

Režim uvedený výše v 16. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.

| (22) | Šetření odhalilo, že režimy uvedené výše v 16. bodě odůvodnění písm. i) až l) byly buď ukončeny, nebo je žadatelé již nemohou využít. |
| --- | --- |

(22)

Šetření odhalilo, že režimy uvedené výše v 16. bodě odůvodnění písm. i) až l) byly buď ukončeny, nebo je žadatelé již nemohou využít.

3.2.   Režim předběžných povolení (AAS)

| (23) | Komise zjistila, že společnost Reliance během období přezkumného šetření využívala režim AAS. |
| --- | --- |

(23)

Komise zjistila, že společnost Reliance během období přezkumného šetření využívala režim AAS.

3.2.1.   Právní základ

| (24) | Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(24)

Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.

3.2.2.   Způsobilost

| (25) | Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 26. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro podrežim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 09–14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů pro vyvážející výrobce jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(25)

Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 26. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro podrežim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 09–14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů pro vyvážející výrobce jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

3.2.3.   Provádění v praxi

| (26) | Režim AAS může být vydán pro:
  a)   fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
  b)   roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
  c)   dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
  d)   domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
  e)   ARO: držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;
  f)   tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

(26)

Režim AAS může být vydán pro:

a)   fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;

b)   roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;

c)   dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;

d)   domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;

e)   ARO: držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;

f)   tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

| (27) | Komise zjistila, že během období přezkumného šetření Reliance nadále využívala pro dotčený výrobek pouze jeden z uvedených podrežimů, a sice AAS pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů. |
| --- | --- |

(27)

Komise zjistila, že během období přezkumného šetření Reliance nadále využívala pro dotčený výrobek pouze jeden z uvedených podrežimů, a sice AAS pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.

| (28) | Pokud jde o využívání AAS pro fyzický vývoz uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. a), jsou povolený dovoz a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o využívání AAS pro fyzický vývoz uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. a), jsou povolený dovoz a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.

| (29) | Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů pro každé povolení, ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09–14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. |
| --- | --- |

(29)

Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů pro každé povolení, ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09–14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.

| (30) | Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použit k výrobě konkrétního výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců). |
| --- | --- |

(30)

Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použit k výrobě konkrétního výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).

| (31) | Komise zjistila, že neexistuje úzká spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Způsobilé vstupní materiály jsou dováženy a používány také pro jiné výrobky než dotčený výrobek. Kromě toho licence pro různé výrobky mohou být a jsou spojovány. To znamená, že na základě vývozu jednoho výrobku v rámci licence AAS může vzniknout nárok na bezcelní dovoz vstupů v rámci licence AAS pro jiný výrobek. Během inspekce na místě, které Komise provedla, Reliance potvrdila, že kvůli této chybějící jasné spojitosti je spotřeba vstupů vykazována na základě norem SION. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 29. bodě odůvodnění tohoto nařízení, zmíněná společnost nevedla žádné záznamy, které by prokázaly, že proběhl externí audit. Celkově Komise dospěla k závěru, že Reliance nebyla schopna prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna. |
| --- | --- |

(31)

Komise zjistila, že neexistuje úzká spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Způsobilé vstupní materiály jsou dováženy a používány také pro jiné výrobky než dotčený výrobek. Kromě toho licence pro různé výrobky mohou být a jsou spojovány. To znamená, že na základě vývozu jednoho výrobku v rámci licence AAS může vzniknout nárok na bezcelní dovoz vstupů v rámci licence AAS pro jiný výrobek. Během inspekce na místě, které Komise provedla, Reliance potvrdila, že kvůli této chybějící jasné spojitosti je spotřeba vstupů vykazována na základě norem SION. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 29. bodě odůvodnění tohoto nařízení, zmíněná společnost nevedla žádné záznamy, které by prokázaly, že proběhl externí audit. Celkově Komise dospěla k závěru, že Reliance nebyla schopna prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.

3.2.4.   Závěry týkající se režimu AAS

| (32) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu. |
| --- | --- |

(32)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.

| (33) | Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhody vyplývajících z tohoto režimu. Dotčený podrežim v daném případě je tudíž ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhody vyplývajících z tohoto režimu. Dotčený podrežim v daném případě je tudíž ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (34) | Dotčený podrežim v rámci tohoto případu nemůže být považován za povolený režim navracení cla či režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení). |
| --- | --- |

(34)

Dotčený podrežim v rámci tohoto případu nemůže být považován za povolený režim navracení cla či režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).

| (35) | Podrežim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. a) je proto napadnutelný. |
| --- | --- |

(35)

Podrežim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. a) je proto napadnutelný.

3.2.5.   Výpočet výše subvence

| (36) | Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupních materiálů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky ale v daném případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému. |
| --- | --- |

(36)

Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupních materiálů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky ale v daném případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

| (37) | Jak je vysvětleno v 31. bodě odůvodnění, nárok na výhodu (tj. vývoz na základě licence) a poskytnutí výhody (tj. bezcelní dovoz vstupů) spolu souvisejí jen volně. Nemusí k nim dojít v určitém pořadí nebo časové blízkosti. Je tedy možné, že zatímco nárok vznikne během období přezkumného šetření, související výhoda může být poskytnuta před obdobím přezkumného šetření i po něm. Kromě toho nárok na výhodu na základě licence pro jeden výrobek může být spojením převeden tak, že v konečném důsledku poskytuje výhodu jinému výrobku. |
| --- | --- |

(37)

Jak je vysvětleno v 31. bodě odůvodnění, nárok na výhodu (tj. vývoz na základě licence) a poskytnutí výhody (tj. bezcelní dovoz vstupů) spolu souvisejí jen volně. Nemusí k nim dojít v určitém pořadí nebo časové blízkosti. Je tedy možné, že zatímco nárok vznikne během období přezkumného šetření, související výhoda může být poskytnuta před obdobím přezkumného šetření i po něm. Kromě toho nárok na výhodu na základě licence pro jeden výrobek může být spojením převeden tak, že v konečném důsledku poskytuje výhodu jinému výrobku.

| (38) | V šetření, které vedlo k uložení cla pro Reliance na současné úrovni, tj. nařízení (EU) č. 906/2011 (dále jen „předchozí nařízení“), byla výše subvence získané z režimu AAS pro společnost Reliance vypočtena na základě ušlého dovozního cla pro veškerý dovezený materiál pro všechny výrobky v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření. Výše této subvence byla poté přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(38)

V šetření, které vedlo k uložení cla pro Reliance na současné úrovni, tj. nařízení (EU) č. 906/2011 (dále jen „předchozí nařízení“), byla výše subvence získané z režimu AAS pro společnost Reliance vypočtena na základě ušlého dovozního cla pro veškerý dovezený materiál pro všechny výrobky v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření. Výše této subvence byla poté přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření.

| (39) | V tomto přezkumu Komise neměla k dispozici údaje pro všechen dovoz v rámci licencí AAS, který se uskutečnil během období přezkumného šetření. Tyto údaje byly použity v předchozím šetření, kdy byla poprvé stanovena subvenční sazba pro Reliance v rámci režimu AAS. Místo toho Reliance poskytla údaje týkající se licencí AAS udělených pouze během období přezkumného šetření a pouze pro dotčený výrobek. Komise informovala Reliance, že z důvodů probíraných v 31. a 37. bodě odůvodnění tohoto nařízení, byly tyto údaje považovány za nedostatečné, a požádala Reliance, aby poskytla příslušné informace požadované v dotazníku. Reliance neposkytla požadované informace a vysvětlila, že vstupní materiál dovezený v rámci AAS pro výrobu PET byl rovněž dovezen v rámci AAS uděleného pro mnoho jiných výrobků, včetně těch, které byly vyrobeny v jiných odvětvích podnikání společnosti. |
| --- | --- |

(39)

V tomto přezkumu Komise neměla k dispozici údaje pro všechen dovoz v rámci licencí AAS, který se uskutečnil během období přezkumného šetření. Tyto údaje byly použity v předchozím šetření, kdy byla poprvé stanovena subvenční sazba pro Reliance v rámci režimu AAS. Místo toho Reliance poskytla údaje týkající se licencí AAS udělených pouze během období přezkumného šetření a pouze pro dotčený výrobek. Komise informovala Reliance, že z důvodů probíraných v 31. a 37. bodě odůvodnění tohoto nařízení, byly tyto údaje považovány za nedostatečné, a požádala Reliance, aby poskytla příslušné informace požadované v dotazníku. Reliance neposkytla požadované informace a vysvětlila, že vstupní materiál dovezený v rámci AAS pro výrobu PET byl rovněž dovezen v rámci AAS uděleného pro mnoho jiných výrobků, včetně těch, které byly vyrobeny v jiných odvětvích podnikání společnosti.

| (40) | Komise kvůli nedostatku vhodných údajů nemohla vypočítat výši subvence na základě ušlého dovozního cla na veškerý materiál pro všechny produkty dovezené v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření jako v předchozím šetření. Za těchto okolností, jak navrhla Reliance, výpočet pak byl proveden na základě všech vývozních transakcí zúčtovaných během období přezkumného šetření licencí v rámci licencí AAS souvisejících s dotčeným výrobkem. Indická vláda potvrdila, že je nepravděpodobné, že by společnost nepožadovala výhodu, na kterou má v rámci licence AAS nárok. Na tomto základě, s použitím norem SION, mohla být výše ušetřeného cla na dovezené vstupní materiály spolehlivě vypočítána. |
| --- | --- |

(40)

Komise kvůli nedostatku vhodných údajů nemohla vypočítat výši subvence na základě ušlého dovozního cla na veškerý materiál pro všechny produkty dovezené v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření jako v předchozím šetření. Za těchto okolností, jak navrhla Reliance, výpočet pak byl proveden na základě všech vývozních transakcí zúčtovaných během období přezkumného šetření licencí v rámci licencí AAS souvisejících s dotčeným výrobkem. Indická vláda potvrdila, že je nepravděpodobné, že by společnost nepožadovala výhodu, na kterou má v rámci licence AAS nárok. Na tomto základě, s použitím norem SION, mohla být výše ušetřeného cla na dovezené vstupní materiály spolehlivě vypočítána.

| (41) | Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu během období přezkumného šetření u Reliance činila 4,67 %. |
| --- | --- |

(41)

Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu během období přezkumného šetření u Reliance činila 4,67 %.

3.2.6.   Připomínky k poskytnutí konečných informací

| (42) | Reliance nesouhlasila s využitím norem SION pro výpočet výše výhody v rámci režimu AAS. Společnost poukázala na to, že Komise použila tuto metodu, protože Reliance mohla hypoteticky využít licence AAS udělené pro jiné výrobky k dovozu surovin používaných k výrobě PET. Reliance tvrdila, že Komise toto tvrzení nedoložila. Společnost dále tvrdila, že při použití metody vycházející z norem SION Komise vypočetla nejvyšší možnou výši výhody, kterou Reliance mohla hypoteticky získat. Reliance rovněž tvrdila, že v předchozích šetřeních Komise pouze zohlednila skutečnou výhodu získanou pro dotčený výrobek, a nikoli hypotetické výhody, které by bylo možno získat pro jiné výrobky. Reliance tvrdila, že při výpočtu výhody v rámci režimu AAS měla Komise zohlednit pouze ušlé clo na všechen dovoz během období přezkumného šetření uskutečněný v rámci platných licencí AAS udělených pro PET. |
| --- | --- |

(42)

Reliance nesouhlasila s využitím norem SION pro výpočet výše výhody v rámci režimu AAS. Společnost poukázala na to, že Komise použila tuto metodu, protože Reliance mohla hypoteticky využít licence AAS udělené pro jiné výrobky k dovozu surovin používaných k výrobě PET. Reliance tvrdila, že Komise toto tvrzení nedoložila. Společnost dále tvrdila, že při použití metody vycházející z norem SION Komise vypočetla nejvyšší možnou výši výhody, kterou Reliance mohla hypoteticky získat. Reliance rovněž tvrdila, že v předchozích šetřeních Komise pouze zohlednila skutečnou výhodu získanou pro dotčený výrobek, a nikoli hypotetické výhody, které by bylo možno získat pro jiné výrobky. Reliance tvrdila, že při výpočtu výhody v rámci režimu AAS měla Komise zohlednit pouze ušlé clo na všechen dovoz během období přezkumného šetření uskutečněný v rámci platných licencí AAS udělených pro PET.

| (43) | Komise především konstatuje, že metodika použitá v současném šetření byla vypracována společností Reliance. Komise rovněž konstatuje, že není pouhou hypotézou to, že suroviny dovezené v rámci licencí AAS udělených pro jiné výrobky než PET se používají při výrobě PET, a suroviny dovezené v rámci licencí PET nikoli. Vstupní materiály dovezené společností Reliance bezcelně v rámci licencí AAS pro PET nejsou v důsledku své struktury bezprostředními vstupy, nýbrž základními surovinami, jako je primární benzin. Jak bylo potvrzeno společností Reliance během šetření a uvedeno výše v 31. bodu odůvodnění, uvedené základní suroviny se dovážejí v rámci licencí AAS pro jiné výrobky v rámci i vně petrochemického odvětví (a používají při výrobě jiných výrobků). Neexistují žádné jednotlivé uzavřené systémy pro výrobu těchto výrobků, a proto vstupní materiály dovezené v rámci licencí AAS pro PET jsou smíchány mimo jiné s jinými vstupními materiály dovezenými v rámci licencí AAS pro jiné výrobky. Z této směsi se vyrábí široká škála výrobků pro vývoz v rámci licencí AAS nebo jiných režimů a pro domácí trh. Na rozdíl od toho, co tvrdí Reliance, tato situace spolu s faktory uvedenými výše v 37. bodě odůvodnění potvrzují, že se určení skutečné výhody poskytnuté vývozu PET během období přezkumného šetření nemůže omezovat na přezkoumání dovozu vstupních materiálů v rámci licencí AAS pro PET během tohoto období. |
| --- | --- |

(43)

Komise především konstatuje, že metodika použitá v současném šetření byla vypracována společností Reliance. Komise rovněž konstatuje, že není pouhou hypotézou to, že suroviny dovezené v rámci licencí AAS udělených pro jiné výrobky než PET se používají při výrobě PET, a suroviny dovezené v rámci licencí PET nikoli. Vstupní materiály dovezené společností Reliance bezcelně v rámci licencí AAS pro PET nejsou v důsledku své struktury bezprostředními vstupy, nýbrž základními surovinami, jako je primární benzin. Jak bylo potvrzeno společností Reliance během šetření a uvedeno výše v 31. bodu odůvodnění, uvedené základní suroviny se dovážejí v rámci licencí AAS pro jiné výrobky v rámci i vně petrochemického odvětví (a používají při výrobě jiných výrobků). Neexistují žádné jednotlivé uzavřené systémy pro výrobu těchto výrobků, a proto vstupní materiály dovezené v rámci licencí AAS pro PET jsou smíchány mimo jiné s jinými vstupními materiály dovezenými v rámci licencí AAS pro jiné výrobky. Z této směsi se vyrábí široká škála výrobků pro vývoz v rámci licencí AAS nebo jiných režimů a pro domácí trh. Na rozdíl od toho, co tvrdí Reliance, tato situace spolu s faktory uvedenými výše v 37. bodě odůvodnění potvrzují, že se určení skutečné výhody poskytnuté vývozu PET během období přezkumného šetření nemůže omezovat na přezkoumání dovozu vstupních materiálů v rámci licencí AAS pro PET během tohoto období.

| (44) | Pokud jde o praxi v předchozích šetřeních, na kterou poukázala Reliance, relevantní je šetření, na jehož základě byla uložena stávající výše cla. Jak je uvedeno výše v 38. až 40. bodě odůvodnění, Komisi nebyly poskytnuty dostatečné údaje pro použití této metodiky. S ohledem na tuto skutečnost tudíž Komise shledala, že metodika použitá v nynějším šetření nicméně přesně odráží skutečnou výhodu poskytnutou režimem AAS pro vývoz PET během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o praxi v předchozích šetřeních, na kterou poukázala Reliance, relevantní je šetření, na jehož základě byla uložena stávající výše cla. Jak je uvedeno výše v 38. až 40. bodě odůvodnění, Komisi nebyly poskytnuty dostatečné údaje pro použití této metodiky. S ohledem na tuto skutečnost tudíž Komise shledala, že metodika použitá v nynějším šetření nicméně přesně odráží skutečnou výhodu poskytnutou režimem AAS pro vývoz PET během období přezkumného šetření.

| (45) | Komise nesouhlasí s tím, že na základě zvolené metodiky se vypočte nejvyšší možná výše výhody, kterou mohla Reliance získat pro vývoz PET. Výpočty vycházejí z cen a cel použitelných během období přezkumného šetření, kdežto příslušný dovoz se mohl uskutečnit před tímto obdobím, během něj a po něm, jak je vysvětleno v 37. bodě odůvodnění. Pokud jde o tvrzení, že výhoda vypočtená Komisí je hypotetická, jak je vysvětleno výše v 40. bodě odůvodnění, indická vláda potvrdila, že je nepravděpodobné, že by společnost nepožadovala výhodu, na kterou má v rámci licence AAS nárok. Společnost by vyvážela v rámci režimu AAS, pouze kdyby již dovezla příslušné vstupní materiály nebo kdyby tak hodlala učinit v blízké budoucnosti. Jinak by společnost zvolila režim DDS, popsaný níže, který nevyžaduje, aby byly vstupní materiály dováženy. Po poskytnutí konečných informací Reliance nepředložila žádné argumenty, proč by nepožadovala výhodu, na kterou má na základě vývozu v rámci režimu AAS právo. |
| --- | --- |

(45)

Komise nesouhlasí s tím, že na základě zvolené metodiky se vypočte nejvyšší možná výše výhody, kterou mohla Reliance získat pro vývoz PET. Výpočty vycházejí z cen a cel použitelných během období přezkumného šetření, kdežto příslušný dovoz se mohl uskutečnit před tímto obdobím, během něj a po něm, jak je vysvětleno v 37. bodě odůvodnění. Pokud jde o tvrzení, že výhoda vypočtená Komisí je hypotetická, jak je vysvětleno výše v 40. bodě odůvodnění, indická vláda potvrdila, že je nepravděpodobné, že by společnost nepožadovala výhodu, na kterou má v rámci licence AAS nárok. Společnost by vyvážela v rámci režimu AAS, pouze kdyby již dovezla příslušné vstupní materiály nebo kdyby tak hodlala učinit v blízké budoucnosti. Jinak by společnost zvolila režim DDS, popsaný níže, který nevyžaduje, aby byly vstupní materiály dováženy. Po poskytnutí konečných informací Reliance nepředložila žádné argumenty, proč by nepožadovala výhodu, na kterou má na základě vývozu v rámci režimu AAS právo.

| (46) | Reliance a indická vláda tvrdily, že výhoda vypočtená na základě režimu AAS by měla být omezena na nadměrnou výhodu získanou společností Reliance. Reliance a indická vláda tvrdily, že AAS by měl být považován za povolený režim navracení cla podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, a to kvůli existenci systému založeného na dodatku 23, v němž se vykazují skutečně spotřebované hodnoty. Podle Reliance a indické vlády to spolu s osvědčováním dodatku 23 nezávislými auditory a možností auditu ze strany indické vlády představuje přiměřený monitorovací proces. Reliance dále tvrdila, že vzhledem k jeho efektivnosti, pokud jsou dodrženy normy SION, může si být indická vláda jistá tím, že se neudělí nadměrné prominutí cla. |
| --- | --- |

(46)

Reliance a indická vláda tvrdily, že výhoda vypočtená na základě režimu AAS by měla být omezena na nadměrnou výhodu získanou společností Reliance. Reliance a indická vláda tvrdily, že AAS by měl být považován za povolený režim navracení cla podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, a to kvůli existenci systému založeného na dodatku 23, v němž se vykazují skutečně spotřebované hodnoty. Podle Reliance a indické vlády to spolu s osvědčováním dodatku 23 nezávislými auditory a možností auditu ze strany indické vlády představuje přiměřený monitorovací proces. Reliance dále tvrdila, že vzhledem k jeho efektivnosti, pokud jsou dodrženy normy SION, může si být indická vláda jistá tím, že se neudělí nadměrné prominutí cla.

| (47) | Jak je uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, vzhledem k okolnostem společnosti Reliance dále popsaným výše v 43. bodě odůvodnění se spotřeba vstupních materiálů vykazuje na základě norem SION. Během inspekce na místě provedené Komisí Reliance Komisi neposkytla dodatek 23 pro dotčený výrobek. Tento dodatek 23 byl poskytnut Komisi prostřednictvím indické vlády až poté, co byla provedena inspekce na místě v prostorách Reliance a prostorách indické vlády. Jak dokládá dodatek 23, osvědčení vydávané nezávislým auditorem obsahuje upozornění, že „skutečně spotřebované množství, které bylo předmětem auditu, vychází ze záznamů společnosti o nákladech“. Komise nezískala žádné důkazy o auditu provedeném indickou vládou, pokud jde o informace předložené v dodatku 23, a to ani pro PET, ani pro jakýkoli jiný výrobek vyrobený společností Reliance. Za těchto okolností Komise nesouhlasí s tvrzením, že existuje přiměřený monitorovací proces. Dále, jak bylo zmíněno výše v 34. bodě odůvodnění, normy SION samotné nemohou představovat systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebována při výrobě vyváženého výrobku. Proto, z důvodů uvedených v tomto bodě odůvodnění, Komise nesouhlasí s tím, že AAS by měl být považován za povolený režim navracení cla podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Jak je uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, vzhledem k okolnostem společnosti Reliance dále popsaným výše v 43. bodě odůvodnění se spotřeba vstupních materiálů vykazuje na základě norem SION. Během inspekce na místě provedené Komisí Reliance Komisi neposkytla dodatek 23 pro dotčený výrobek. Tento dodatek 23 byl poskytnut Komisi prostřednictvím indické vlády až poté, co byla provedena inspekce na místě v prostorách Reliance a prostorách indické vlády. Jak dokládá dodatek 23, osvědčení vydávané nezávislým auditorem obsahuje upozornění, že „skutečně spotřebované množství, které bylo předmětem auditu, vychází ze záznamů společnosti o nákladech“. Komise nezískala žádné důkazy o auditu provedeném indickou vládou, pokud jde o informace předložené v dodatku 23, a to ani pro PET, ani pro jakýkoli jiný výrobek vyrobený společností Reliance. Za těchto okolností Komise nesouhlasí s tvrzením, že existuje přiměřený monitorovací proces. Dále, jak bylo zmíněno výše v 34. bodě odůvodnění, normy SION samotné nemohou představovat systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebována při výrobě vyváženého výrobku. Proto, z důvodů uvedených v tomto bodě odůvodnění, Komise nesouhlasí s tím, že AAS by měl být považován za povolený režim navracení cla podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (48) | Reliance rovněž uvedla, že od července 2014 se dovozní clo na reformáty snížilo z 10 % na 2,5 %. Jelikož výhoda v rámci režimu AAS byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla, Reliance tvrdila, že tato změna je trvalé povahy, a proto by měla být zohledněna při výpočtu výhody poskytnuté v rámci tohoto režimu. |
| --- | --- |

(48)

Reliance rovněž uvedla, že od července 2014 se dovozní clo na reformáty snížilo z 10 % na 2,5 %. Jelikož výhoda v rámci režimu AAS byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla, Reliance tvrdila, že tato změna je trvalé povahy, a proto by měla být zohledněna při výpočtu výhody poskytnuté v rámci tohoto režimu.

| (49) | Komise podotýká, že podle článku 5 základního nařízení „výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která bude zjištěna za posuzované období“. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení změny, k nimž došlo po období přezkumného šetření, mohou být vzaty v úvahu, pouze pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. V tomto případě tomu tak není. |
| --- | --- |

(49)

Komise podotýká, že podle článku 5 základního nařízení „výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která bude zjištěna za posuzované období“. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení změny, k nimž došlo po období přezkumného šetření, mohou být vzaty v úvahu, pouze pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. V tomto případě tomu tak není.

| (50) | Indická vláda tvrdila, že Komise posoudila výhodu režimu AAS i DDS, která vyplynula z týchž vývozních transakcí. Indická vláda upozornila na to, že společnost může využít režim AAS pro dovoz vstupních materiálů pro PET, avšak později vyvézt část vyrobených PET v rámci režimu DDS. V uvedené situaci by bylo od společnosti požadováno, aby s ohledem na nezaplacené clo na vstupní materiály uskutečnila jiný vývoz. Indická vláda tvrdila, že kdyby v této situaci měla Komise vypočítat výhodu na základě celkového nezaplaceného dovozního cla v rámci režimu AAS za vstupní materiály a celkového navráceného cla za vývoz v rámci režimu DDS, vedlo by to ke dvojímu započtení výhody. |
| --- | --- |

(50)

Indická vláda tvrdila, že Komise posoudila výhodu režimu AAS i DDS, která vyplynula z týchž vývozních transakcí. Indická vláda upozornila na to, že společnost může využít režim AAS pro dovoz vstupních materiálů pro PET, avšak později vyvézt část vyrobených PET v rámci režimu DDS. V uvedené situaci by bylo od společnosti požadováno, aby s ohledem na nezaplacené clo na vstupní materiály uskutečnila jiný vývoz. Indická vláda tvrdila, že kdyby v této situaci měla Komise vypočítat výhodu na základě celkového nezaplaceného dovozního cla v rámci režimu AAS za vstupní materiály a celkového navráceného cla za vývoz v rámci režimu DDS, vedlo by to ke dvojímu započtení výhody.

| (51) | Komise podotýká, že argument indické vlády předpokládá, že výhoda v rámci režimu AAS byla vypočtena pouze na základě dovozu během období přezkumného šetření a výhoda v rámci režimu DDS na základě vývozu. Jak je však vysvětleno výše v 40. bodě odůvodnění, výhoda v rámci režimu AAS byla vypočtena na základě vývozu PET během období přezkumného šetření a ušlého cla na dovoz, k němuž uvedený vývoz opravňuje. V této situaci je dvojí započtení nemožné. Komise rovněž podotýká, že kvůli možnosti dostupné v rámci tohoto režimu dovážet vstupní materiály v rámci jednoho systému a vyvážet výsledné výstupy v rámci jiného je dále prokázáno, že metoda použitá Komisí je vhodná k přesnému výpočtu výše výhody v rámci režimu AAS. Je rovněž prokázána nedostatečná vysledovatelnost skutečného využití vstupů, což dále dokazuje, že režim AAS by neměl být považován za povolený režim navracení cla podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Komise podotýká, že argument indické vlády předpokládá, že výhoda v rámci režimu AAS byla vypočtena pouze na základě dovozu během období přezkumného šetření a výhoda v rámci režimu DDS na základě vývozu. Jak je však vysvětleno výše v 40. bodě odůvodnění, výhoda v rámci režimu AAS byla vypočtena na základě vývozu PET během období přezkumného šetření a ušlého cla na dovoz, k němuž uvedený vývoz opravňuje. V této situaci je dvojí započtení nemožné. Komise rovněž podotýká, že kvůli možnosti dostupné v rámci tohoto režimu dovážet vstupní materiály v rámci jednoho systému a vyvážet výsledné výstupy v rámci jiného je dále prokázáno, že metoda použitá Komisí je vhodná k přesnému výpočtu výše výhody v rámci režimu AAS. Je rovněž prokázána nedostatečná vysledovatelnost skutečného využití vstupů, což dále dokazuje, že režim AAS by neměl být považován za povolený režim navracení cla podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (52) | Reliance dále tvrdila, že jelikož režimy AAS a DDS se vzájemně vylučují, výhoda v rámci těchto režimů by měla být vypočtena pouze pro jejich příslušné objemy s použitím průměrné výhody, kterou lze získat na základě režimů AAS a DDS. |
| --- | --- |

(52)

Reliance dále tvrdila, že jelikož režimy AAS a DDS se vzájemně vylučují, výhoda v rámci těchto režimů by měla být vypočtena pouze pro jejich příslušné objemy s použitím průměrné výhody, kterou lze získat na základě režimů AAS a DDS.

| (53) | Jak Reliance uvedla ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací, Komise vypočítala výhodu v rámci těchto dvou režimů na základě celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie. Tato metodika je v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho, jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, metody použité Komisí pro výpočet výhod v rámci režimu AAS a DDS zohledňují to, že se tyto dva režimy vzájemně vylučují. Argument Reliance se proto zamítá. |
| --- | --- |

(53)

Jak Reliance uvedla ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací, Komise vypočítala výhodu v rámci těchto dvou režimů na základě celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie. Tato metodika je v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho, jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, metody použité Komisí pro výpočet výhod v rámci režimu AAS a DDS zohledňují to, že se tyto dva režimy vzájemně vylučují. Argument Reliance se proto zamítá.

3.3.   Režim navracení cla (DDS)

| (54) | Komise zjistila, že žadatelé během období přezkumného šetření využívali režim DDS. |
| --- | --- |

(54)

Komise zjistila, že žadatelé během období přezkumného šetření využívali režim DDS.

3.3.1.   Právní základ

| (55) | Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení. |
| --- | --- |

(55)

Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.

3.3.2.   Způsobilost

| (56) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(56)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

3.3.3.   Provádění v praxi

| (57) | Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila do 21. září 2013 3,9 % hodnoty FOB a později 3 %. |
| --- | --- |

(57)

Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila do 21. září 2013 3,9 % hodnoty FOB a později 3 %.

| (58) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server, je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě. |
| --- | --- |

(58)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server, je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.

| (59) | Vývozce musí rovněž prokázat realizaci příjmů z vývozu prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění platby (dále jen „BRC“). Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení BRC nepředloží ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(59)

Vývozce musí rovněž prokázat realizaci příjmů z vývozu prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění platby (dále jen „BRC“). Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení BRC nepředloží ve stanovené lhůtě.

| (60) | Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely. |
| --- | --- |

(60)

Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.

| (61) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. |
| --- | --- |

(61)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.

3.3.4.   Závěry týkající se režimu DDS

| (62) | Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Pokud jde o používání těchto finančních prostředků, nejsou stanovena žádná omezení. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(62)

Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Pokud jde o používání těchto finančních prostředků, nejsou stanovena žádná omezení. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (63) | Sazba navráceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. |
| --- | --- |

(63)

Sazba navráceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin.

| (64) | Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(64)

Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (65) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.

3.3.5.   Výpočet výše subvence

| (66) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši napadnutelných subvencí na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považuje Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(66)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši napadnutelných subvencí na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považuje Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.

| (67) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočetla Komise tyto výše subvence na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(67)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočetla Komise tyto výše subvence na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (68) | Komise tak zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 3,27 % u Dhunseri a 1,09 % u Reliance. |
| --- | --- |

(68)

Komise tak zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 3,27 % u Dhunseri a 1,09 % u Reliance.

3.3.6.   Připomínky k poskytnutí konečných informací

| (69) | Reliance uvedla, že výhoda v rámci DDS byla po období přezkumného šetření snížena ze 3 % na 2,4 %. Reliance tvrdila, že jelikož je tato změna trvalé povahy, měla by být zohledněna při výpočtu výhody v rámci režimu DDS. Reliance rovněž tvrdila, že výhoda vypočtená na základě režimu DDS by měla být omezena na nadměrné výhody, které Reliance získala, protože režim DDS by měl být považován za přípustný režim navracení cla ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(69)

Reliance uvedla, že výhoda v rámci DDS byla po období přezkumného šetření snížena ze 3 % na 2,4 %. Reliance tvrdila, že jelikož je tato změna trvalé povahy, měla by být zohledněna při výpočtu výhody v rámci režimu DDS. Reliance rovněž tvrdila, že výhoda vypočtená na základě režimu DDS by měla být omezena na nadměrné výhody, které Reliance získala, protože režim DDS by měl být považován za přípustný režim navracení cla ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (70) | Ohledně snížení výhody v rámci DDS Komise podotýká, že podle článku 5 základního nařízení „výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která bude zjištěna za posuzované období“. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení změny, k nimž došlo po období přezkumného šetření, mohou být vzaty v úvahu, pouze pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Toto není případ stávajícího šetření, a proto by měl být tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(70)

Ohledně snížení výhody v rámci DDS Komise podotýká, že podle článku 5 základního nařízení „výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která bude zjištěna za posuzované období“. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení změny, k nimž došlo po období přezkumného šetření, mohou být vzaty v úvahu, pouze pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Toto není případ stávajícího šetření, a proto by měl být tento argument zamítnut.

| (71) | Ohledně námitky, že režim DDS by měl být považován za přípustný režim navracení cla ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné další argumenty. Tato námitka se proto zamítá. |
| --- | --- |

(71)

Ohledně námitky, že režim DDS by měl být považován za přípustný režim navracení cla ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné další argumenty. Tato námitka se proto zamítá.

3.4.   Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS)

| (72) | Komise zjistila, že Reliance získala v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období přezkumného šetření přiřazeny k dotčenému výrobku. |
| --- | --- |

(72)

Komise zjistila, že Reliance získala v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období přezkumného šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.

3.4.1.   Právní základ

| (73) | Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(73)

Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.

3.4.2.   Způsobilost

| (74) | Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(74)

Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

3.4.3.   Provádění v praxi

| (75) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 mohou být kapitálové statky dováženy v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(75)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 mohou být kapitálové statky dováženy v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (76) | Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálových statků držiteli licence pro režim EPCGS. |
| --- | --- |

(76)

Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálových statků držiteli licence pro režim EPCGS.

3.4.4.   Závěry týkající se režimu EPCGS

| (77) | Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita. |
| --- | --- |

(77)

Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.

| (78) | Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (79) | Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě výrobků určených na vývoz. |
| --- | --- |

(79)

Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě výrobků určených na vývoz.

3.4.5.   Výpočet výše subvence

| (80) | Komise vypočítala výši subvence v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvence pro období přezkumného šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel). |
| --- | --- |

(80)

Komise vypočítala výši subvence v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvence pro období přezkumného šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel).

| (81) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(81)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (82) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Reliance 0,43 %. |
| --- | --- |

(82)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Reliance 0,43 %.

3.5.   Režim „Focus Market Scheme“ (FMS)

| (83) | Komise zjistila, že žadatelé během období přezkumného šetření využívali režim FMS. |
| --- | --- |

(83)

Komise zjistila, že žadatelé během období přezkumného šetření využívali režim FMS.

3.5.1.   Právní základ

| (84) | Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(84)

Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.

3.5.2.   Způsobilost

| (85) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(85)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

3.5.3.   Provádění v praxi

| (86) | Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PET, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na celní dobropis ve výši 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na celní dobropis ve výši 4 % hodnoty FOB. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. |
| --- | --- |

(86)

Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PET, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na celní dobropis ve výši 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na celní dobropis ve výši 4 % hodnoty FOB. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje.

| (87) | Celní dobropisy v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na dobropis. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží, včetně kapitálových statků. |
| --- | --- |

(87)

Celní dobropisy v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na dobropis. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží, včetně kapitálových statků.

| (88) | Osvědčení o nároku na dopropis se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí celních dobropisů nikterak ovlivnit. |
| --- | --- |

(88)

Osvědčení o nároku na dopropis se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí celních dobropisů nikterak ovlivnit.

3.5.4.   Závěry týkající se režimu FMS

| (89) | Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto celní dobropis v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(89)

Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto celní dobropis v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (90) | Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(90)

Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (91) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít celní dobropisy v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(91)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít celní dobropisy v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.

3.5.5.   Výpočet výše subvence

| (92) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadateli na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(92)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadateli na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (93) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 0,41 % a u Reliance 1,16 %. |
| --- | --- |

(93)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 0,41 % a u Reliance 1,16 %.

3.5.6.   Ukončení a nahrazení FMS

| (94) | Dne 1. dubna 2015 indická vláda zveřejnila nový dokument FTP na roky 2015–2020. V novém FTP je FMS spolu se čtyřmi dalšími režimy nahrazen režimem Merchandise Export Incentive Scheme (MEIS). MEIS není použitelný pro vývozy dotčeného výrobku, protože PET není uveden na seznamu oznámených výrobků. Pokud jde o tento režim subvencí, v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by neměla být uložena žádná opatření. |
| --- | --- |

(94)

Dne 1. dubna 2015 indická vláda zveřejnila nový dokument FTP na roky 2015–2020. V novém FTP je FMS spolu se čtyřmi dalšími režimy nahrazen režimem Merchandise Export Incentive Scheme (MEIS). MEIS není použitelný pro vývozy dotčeného výrobku, protože PET není uveden na seznamu oznámených výrobků. Pokud jde o tento režim subvencí, v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by neměla být uložena žádná opatření.

3.6.   Režim „Focus Product Scheme“ (FPS)

| (95) | Komise zjistila, že žadatelé během období přezkumného šetření využívali režim FPS. |
| --- | --- |

(95)

Komise zjistila, že žadatelé během období přezkumného šetření využívali režim FPS.

3.6.1.   Právní základ

| (96) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(96)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.

3.6.2.   Způsobilost

| (97) | Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FTP 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(97)

Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FTP 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.

3.6.3.   Provádění v praxi

| (98) | Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o celním dobropisu v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % celní dobropis. |
| --- | --- |

(98)

Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o celním dobropisu v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % celní dobropis.

| (99) | Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o dobropisy v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů. |
| --- | --- |

(99)

Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o dobropisy v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.

| (100) | Komise zjistila, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být dobropisy v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto dobropisy mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových dobropisů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Dobropisy FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(100)

Komise zjistila, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být dobropisy v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto dobropisy mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových dobropisů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Dobropisy FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

3.6.4.   Závěry týkající se režimu FPS

| (101) | Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Dobropis v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Dobropis v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(101)

Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Dobropis v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Dobropis v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.

| (102) | Navíc režim FPS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Navíc režim FPS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (103) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS. |
| --- | --- |

(103)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS.

3.6.5.   Výpočet výše subvence

| (104) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši napadnutelných subvencí na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše dobropisu FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považuje Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu FPS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(104)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši napadnutelných subvencí na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše dobropisu FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považuje Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu FPS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.

| (105) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 1,66 % a u Reliance 1,27 %. |
| --- | --- |

(105)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 1,66 % a u Reliance 1,27 %.

3.6.6.   Ukončení a nahrazení FPS

| (106) | Dne 1. dubna 2015 indická vláda zveřejnila nový dokument FTP na roky 2015–2020. V novém FTP je FPS spolu se čtyřmi dalšími režimy nahrazen režimem Merchandise Export Incentive Scheme (MEIS). MEIS není použitelný pro vývozy dotčeného výrobku, protože PET není uveden na seznamu oznámených výrobků. Pokud jde o tento režim subvencí, v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by neměla být uložena žádná opatření. |
| --- | --- |

(106)

Dne 1. dubna 2015 indická vláda zveřejnila nový dokument FTP na roky 2015–2020. V novém FTP je FPS spolu se čtyřmi dalšími režimy nahrazen režimem Merchandise Export Incentive Scheme (MEIS). MEIS není použitelný pro vývozy dotčeného výrobku, protože PET není uveden na seznamu oznámených výrobků. Pokud jde o tento režim subvencí, v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by neměla být uložena žádná opatření.

3.7.   Režim „Incremental Exports Incentivisation Scheme“ (IEIS)

| (107) | Komise zjistila, že Dhunseri během období přezkumného šetření využívala režim IEIS. |
| --- | --- |

(107)

Komise zjistila, že Dhunseri během období přezkumného šetření využívala režim IEIS.

3.7.1.   Právní základ

| (108) | Podrobný popis režimu IEIS je uveden v kapitole 3 odstavci 3.14.4 dokumentu FTP a v kapitole 3 odstavci 3.8.3 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(108)

Podrobný popis režimu IEIS je uveden v kapitole 3 odstavci 3.14.4 dokumentu FTP a v kapitole 3 odstavci 3.8.3 příručky HOP I 09-14.

3.7.2.   Způsobilost

| (109) | Režim je dostupný pro vývozce, kteří vyváželi během účetního období 2011–2012 a účetního období 2012–2013. |
| --- | --- |

(109)

Režim je dostupný pro vývozce, kteří vyváželi během účetního období 2011–2012 a účetního období 2012–2013.

3.7.3.   Provádění v praxi

| (110) | Cílem režimu je stimulovat zvýšení vývozu. Tento režim se týká konkrétních regionů a vztahuje se na vývoz do USA, Evropy a Asie, jakož i 53 zemí Latinské Ameriky a Afriky. |
| --- | --- |

(110)

Cílem režimu je stimulovat zvýšení vývozu. Tento režim se týká konkrétních regionů a vztahuje se na vývoz do USA, Evropy a Asie, jakož i 53 zemí Latinské Ameriky a Afriky.

| (111) | Vývozce by měl nárok na potvrzení o celním dobropisu ve výši 2 % na základě postupného růstu během účetního období ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, pokud jde o hodnotu FOB vývozu. Vývozce by měl předložit svou žádost o uvedenou výhodu na konci příslušného účetního období. Výše výhody se vypočítá na základě celkového vývozního obratu dosaženého vývozcem. Potvrzení o celním dobropisu vypočítaném a uděleném na uvedeném základě je volně převoditelné. Toto potvrzení je rovněž způsobilé pro domácí zdroje a pro platbu daní za služby. |
| --- | --- |

(111)

Vývozce by měl nárok na potvrzení o celním dobropisu ve výši 2 % na základě postupného růstu během účetního období ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, pokud jde o hodnotu FOB vývozu. Vývozce by měl předložit svou žádost o uvedenou výhodu na konci příslušného účetního období. Výše výhody se vypočítá na základě celkového vývozního obratu dosaženého vývozcem. Potvrzení o celním dobropisu vypočítaném a uděleném na uvedeném základě je volně převoditelné. Toto potvrzení je rovněž způsobilé pro domácí zdroje a pro platbu daní za služby.

3.7.4.   Závěry týkající se režimu IEIS

| (112) | Režim IEIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Dobropis v rámci režimu IEIS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Dobropis v rámci režimu IEIS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(112)

Režim IEIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Dobropis v rámci režimu IEIS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Dobropis v rámci režimu IEIS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.

| (113) | Režim IEIS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Režim IEIS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (114) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu IEIS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu IEIS. |
| --- | --- |

(114)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu IEIS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu IEIS.

3.7.5.   Výpočet výše subvence

| (115) | Komise vypočetla výši napadnutelných subvencí na základě výhody, kterou získal příjemce subvencí a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence (čitatel) na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(115)

Komise vypočetla výši napadnutelných subvencí na základě výhody, kterou získal příjemce subvencí a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence (čitatel) na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (116) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 0,74 %. |
| --- | --- |

(116)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 0,74 %.

3.7.6.   Připomínky k poskytnutí konečných informací

| (117) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila Dhunseri, že režim skončil a v novém dokumentu FTP na roky 2015–2020 nebyl opětovně zaveden. |
| --- | --- |

(117)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila Dhunseri, že režim skončil a v novém dokumentu FTP na roky 2015–2020 nebyl opětovně zaveden.

| (118) | Komise potvrdila, že tento režim nebyl opětovně zaveden novým dokumentem FTP a že v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by ohledně režimu IEIS neměla být uložena žádná opatření. Komise odpovídajícím způsobem změnila celkovou subvenční sazbu vztahující se na Dhunseri. |
| --- | --- |

(118)

Komise potvrdila, že tento režim nebyl opětovně zaveden novým dokumentem FTP a že v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by ohledně režimu IEIS neměla být uložena žádná opatření. Komise odpovídajícím způsobem změnila celkovou subvenční sazbu vztahující se na Dhunseri.

3.8.   Režim „Income Tax Incentive for Research and Development“ (ITIRAD)

| (119) | Komise zjistila, že Reliance během období přezkumného šetření využívala režim ITIRAD. |
| --- | --- |

(119)

Komise zjistila, že Reliance během období přezkumného šetření využívala režim ITIRAD.

3.8.1.   Právní základ

| (120) | Podrobný popis ITIRAD je uveden v paragrafu 35 odst. 2AB ITA. |
| --- | --- |

(120)

Podrobný popis ITIRAD je uveden v paragrafu 35 odst. 2AB ITA.

3.8.2.   Způsobilost

| (121) | Společnosti zabývající se podnikáním v oblasti biotechnologií nebo zhotovování nebo výroby jakéhokoli zboží nebo věcí, které nejsou zbožím ani věcí uvedenými v seznamu jedenácté listiny, jsou způsobilí pro získání výhod v rámci tohoto režimu. Tento režim se vztahuje na společnosti, které se zabývají výrobou PET. |
| --- | --- |

(121)

Společnosti zabývající se podnikáním v oblasti biotechnologií nebo zhotovování nebo výroby jakéhokoli zboží nebo věcí, které nejsou zbožím ani věcí uvedenými v seznamu jedenácté listiny, jsou způsobilí pro získání výhod v rámci tohoto režimu. Tento režim se vztahuje na společnosti, které se zabývají výrobou PET.

3.8.3.   Provádění v praxi

| (122) | Pro jakékoliv výdaje (kromě nákladů na nemovitosti) na zařízení pro vnitropodnikový výzkum a vývoj schválené ministerstvem indické vlády pro vědecký a průmyslový výzkum je pro účely daně z příjmů povoleno odečtení částky rovnající se 200 % skutečně vynaložených nákladů. |
| --- | --- |

(122)

Pro jakékoliv výdaje (kromě nákladů na nemovitosti) na zařízení pro vnitropodnikový výzkum a vývoj schválené ministerstvem indické vlády pro vědecký a průmyslový výzkum je pro účely daně z příjmů povoleno odečtení částky rovnající se 200 % skutečně vynaložených nákladů.

3.8.4.   Závěry týkající se režimu ITIRAD

| (123) | Režim ITIRAD poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Daňový odpočet podle paragrafu 35 odst. 2AB ITA tvoří finanční příspěvek ze strany indické vlády, neboť snižuje výnosy daní z příjmů indické vlády, které by jinak byly splatné. Navíc tento dopočet daně z příjmu přináší společnosti výhodu, protože zlepšuje její likviditu. |
| --- | --- |

(123)

Režim ITIRAD poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Daňový odpočet podle paragrafu 35 odst. 2AB ITA tvoří finanční příspěvek ze strany indické vlády, neboť snižuje výnosy daní z příjmů indické vlády, které by jinak byly splatné. Navíc tento dopočet daně z příjmu přináší společnosti výhodu, protože zlepšuje její likviditu.

| (124) | Znění části 35 odst. 2AB ITA potvrzuje, že DPVV jsou ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení právně specifické, a proto napadnutelné. Způsobilost pro tento program nepodléhá objektivním kritériím, která jsou neutrální ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Výhod tohoto programu mohou využívat pouze některá výrobní odvětví, jelikož indická vláda tento program nezpřístupnila všem odvětvím. Takovéto omezení vytváří specifičnost, neboť kategorie „skupina výrobních odvětví“ v čl. 4 odst. 2 základního nařízení popisuje synonymně omezení podle odvětví. Toto omezení není hospodářské povahy a nepoužívá se plošně, jako například omezení počtu zaměstnanců nebo velikosti podniku. |
| --- | --- |

(124)

Znění části 35 odst. 2AB ITA potvrzuje, že DPVV jsou ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení právně specifické, a proto napadnutelné. Způsobilost pro tento program nepodléhá objektivním kritériím, která jsou neutrální ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Výhod tohoto programu mohou využívat pouze některá výrobní odvětví, jelikož indická vláda tento program nezpřístupnila všem odvětvím. Takovéto omezení vytváří specifičnost, neboť kategorie „skupina výrobních odvětví“ v čl. 4 odst. 2 základního nařízení popisuje synonymně omezení podle odvětví. Toto omezení není hospodářské povahy a nepoužívá se plošně, jako například omezení počtu zaměstnanců nebo velikosti podniku.

3.8.5.   Výpočet výše subvence

| (125) | Komise vypočetla výši subvence na základě rozdílu mezi daní z příjmu splatnou za období přezkumného šetření při uplatnění paragrafu 35 odst. 2AB ITA a bez uplatnění uvedeného ustanovení. Tato subvence se vztahuje na veškerý prodej, domácí i vývozní, dotčeného výrobku. Proto byla tato výše subvence (čitatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat společnosti týkající se dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel). |
| --- | --- |

(125)

Komise vypočetla výši subvence na základě rozdílu mezi daní z příjmu splatnou za období přezkumného šetření při uplatnění paragrafu 35 odst. 2AB ITA a bez uplatnění uvedeného ustanovení. Tato subvence se vztahuje na veškerý prodej, domácí i vývozní, dotčeného výrobku. Proto byla tato výše subvence (čitatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat společnosti týkající se dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel).

| (126) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Reliance 0,04 %. |
| --- | --- |

(126)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Reliance 0,04 %.

3.8.6.   Připomínky k poskytnutí konečných informací

| (127) | Reliance ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila, že i když Komise poznamenala, že ITIRAD se vztahuje na veškerý prodej dotčeného výrobku, při výpočtu subvenční sazby pro tento režim použila jako jmenovatel pouze prodej na vývoz. |
| --- | --- |

(127)

Reliance ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila, že i když Komise poznamenala, že ITIRAD se vztahuje na veškerý prodej dotčeného výrobku, při výpočtu subvenční sazby pro tento režim použila jako jmenovatel pouze prodej na vývoz.

| (128) | Po analýze této připomínky Komise subvenční sazbu odpovídajícím způsobem přepočítala. Komise tak zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Reliance 0,01 %. |
| --- | --- |

(128)

Po analýze této připomínky Komise subvenční sazbu odpovídajícím způsobem přepočítala. Komise tak zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Reliance 0,01 %.

3.9.   Režim „West Bengal Incentive Scheme 1999“ (WBIS 1999)

| (129) | Komise zjistila, že Dhunseri během období přezkumného šetření využívala režim WBIS 1999. |
| --- | --- |

(129)

Komise zjistila, že Dhunseri během období přezkumného šetření využívala režim WBIS 1999.

3.9.1.   Právní základ

| (130) | Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko. |
| --- | --- |

(130)

Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.

3.9.2.   Způsobilost

| (131) | Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existuje však taxativní seznam nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít. |
| --- | --- |

(131)

Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existuje však taxativní seznam nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.

3.9.3.   Provádění v praxi

| (132) | Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu. |
| --- | --- |

(132)

Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu.

| (133) | V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet. |
| --- | --- |

(133)

V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.

3.9.4.   Závěry týkající se režimu WBIS 1999

| (134) | Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí. |
| --- | --- |

(134)

Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.

| (135) | Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v jurisdikci dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti. |
| --- | --- |

(135)

Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v jurisdikci dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.

| (136) | Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný. |
| --- | --- |

(136)

Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný.

3.9.5.   Výpočet výše subvence

| (137) | Komise vypočetla výši subvence na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(137)

Komise vypočetla výši subvence na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (138) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 0,09 %. |
| --- | --- |

(138)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazba v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u Dhunseri 0,09 %.

3.9.6.   Zánik nároku na výhodu v rámci WBIS 1999

| (139) | Dhunseri byla po způsobilém rozsáhlém rozšíření kapacity způsobilá využívat výhodu v rámci režimu po dobu jedenácti let. Tento nárok v květnu 2014 zanikl a nebyl obnoven. Počínaje tímto datem režim již společnosti Dhunseri neposkytuje žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(139)

Dhunseri byla po způsobilém rozsáhlém rozšíření kapacity způsobilá využívat výhodu v rámci režimu po dobu jedenácti let. Tento nárok v květnu 2014 zanikl a nebyl obnoven. Počínaje tímto datem režim již společnosti Dhunseri neposkytuje žádnou výhodu.

| (140) | Pokud jde o tento režim subvencí, v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by neměla být uložena žádná opatření. |
| --- | --- |

(140)

Pokud jde o tento režim subvencí, v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by neměla být uložena žádná opatření.

4.   VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ

| (141) | Komise připomíná, že subvenční rozpětí stanovené pro Dhunseri nařízením Rady (ES) č. 1645/2005 činilo 13,9 % a že subvenční rozpětí stanovené pro Reliance nařízením Rady (ES) č. 906/2011 činilo 10,7 %. |
| --- | --- |

(141)

Komise připomíná, že subvenční rozpětí stanovené pro Dhunseri nařízením Rady (ES) č. 1645/2005 činilo 13,9 % a že subvenční rozpětí stanovené pro Reliance nařízením Rady (ES) č. 906/2011 činilo 10,7 %.

| (142) | V průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu Komise zjistila, že výše napadnutelných subvencí vyjádřená valoricky činí u Dhunseri 3,2 % a u Reliance 6,2 %.

  Tabulka 1


  Subvenční sazby pro jednotlivé napadnuté režimy | AAS | DDS | EPCGS | ITIRAD | CELKEM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri | — | 3,27 % | — | — | 3,2 % |
| Reliance | 4,67 % | 1,09 % | 0,43 % | 0,01 % | 6,2 % |

(142)

V průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu Komise zjistila, že výše napadnutelných subvencí vyjádřená valoricky činí u Dhunseri 3,2 % a u Reliance 6,2 %.

Tabulka 1

Subvenční sazby pro jednotlivé napadnuté režimy

AAS

DDS

EPCGS

ITIRAD

CELKEM

Dhunseri

—

3,27 %

—

—

3,2 %

Reliance

4,67 %

1,09 %

0,43 %

0,01 %

6,2 %

| (143) | Komise připomíná, že vyrovnávací opatření uložená na dovoz PET z Indie, která jsou v současné době v platnosti, jsou tvořena specifickými cly. Komise shledala, že specifické vyrovnávací clo činí pro Dhunseri 35,69 EUR/t a pro společnost Reliance 69,39 EUR/t. |
| --- | --- |

(143)

Komise připomíná, že vyrovnávací opatření uložená na dovoz PET z Indie, která jsou v současné době v platnosti, jsou tvořena specifickými cly. Komise shledala, že specifické vyrovnávací clo činí pro Dhunseri 35,69 EUR/t a pro společnost Reliance 69,39 EUR/t.

5.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ TÝKAJÍCÍCH SE SUBVENCOVÁNÍ

| (144) | V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování. |
| --- | --- |

(144)

V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování.

| (145) | Komise zjistila, že během období přezkumného šetření žadatelé nadále využívali výhody v rámci napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Kromě toho subvenční sazby zjištěné během tohoto přezkumu jsou nižší než ty, které jsou stanoveny nařízením (ES) č. 1645/2005 a nařízením (ES) č. 906/2011. Nejsou k dispozici důkazy o tom, že uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny nebo že budou zavedeny režimy nové. |
| --- | --- |

(145)

Komise zjistila, že během období přezkumného šetření žadatelé nadále využívali výhody v rámci napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Kromě toho subvenční sazby zjištěné během tohoto přezkumu jsou nižší než ty, které jsou stanoveny nařízením (ES) č. 1645/2005 a nařízením (ES) č. 906/2011. Nejsou k dispozici důkazy o tom, že uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny nebo že budou zavedeny režimy nové.

| (146) | Jelikož bylo prokázáno, že žadatelé jsou příjemci nižších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně budou příjemci subvencí nižších, než určilo poslední přezkumné šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajících opatření překročí účinek napadnutelných subvencí, které působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby byla zohledněna tato nová zjištění. |
| --- | --- |

(146)

Jelikož bylo prokázáno, že žadatelé jsou příjemci nižších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně budou příjemci subvencí nižších, než určilo poslední přezkumné šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajících opatření překročí účinek napadnutelných subvencí, které působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby byla zohledněna tato nová zjištění.

6.   ZMĚNA NÁZVU JEDNOHO ZE ŽADATELŮ

| (147) | Dhunseri informovala Komisi, že dne 1. dubna 2014 v důsledku reorganizace změnila svůj název na Dhunseri Petrochem Limited. |
| --- | --- |

(147)

Dhunseri informovala Komisi, že dne 1. dubna 2014 v důsledku reorganizace změnila svůj název na Dhunseri Petrochem Limited.

| (148) | Společnost tvrdila, že reorganizace a změna názvu nemají významný dopad na stávající přezkum, jelikož společnost již provozuje divizi čaje a petrochemickou divizi jako dvě samostatné jednotky v rámci společnosti, a to se dvěma oddělenými soustavami účtů. |
| --- | --- |

(148)

Společnost tvrdila, že reorganizace a změna názvu nemají významný dopad na stávající přezkum, jelikož společnost již provozuje divizi čaje a petrochemickou divizi jako dvě samostatné jednotky v rámci společnosti, a to se dvěma oddělenými soustavami účtů.

| (149) | Komise prověřila předložené informace a dospěla k závěru, že tato změna názvu nemá v žádném případě vliv na stávající zjištění. |
| --- | --- |

(149)

Komise prověřila předložené informace a dospěla k závěru, že tato změna názvu nemá v žádném případě vliv na stávající zjištění.

7.   NABÍDKY CENOVÝCH ZÁVAZKŮ

| (150) | Po poskytnutí konečných informací Dhunseri i Reliance předložily nabídky cenových závazků. Obě nabídky byly zamítnuty, neboť povaha subvencování vytváří situaci, v níž by uplatňování závazku minimální dovozní ceny vedlo ke zvýšení subvencování. Důvodem je, že míra subvencování v rámci režimu DDS, který využívají obě společnosti, závisí na hodnotě FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Kromě toho by v důsledku struktury obou společností a jejich skupin bylo účinné monitorování závazku neproveditelné. |
| --- | --- |

(150)

Po poskytnutí konečných informací Dhunseri i Reliance předložily nabídky cenových závazků. Obě nabídky byly zamítnuty, neboť povaha subvencování vytváří situaci, v níž by uplatňování závazku minimální dovozní ceny vedlo ke zvýšení subvencování. Důvodem je, že míra subvencování v rámci režimu DDS, který využívají obě společnosti, závisí na hodnotě FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Kromě toho by v důsledku struktury obou společností a jejich skupin bylo účinné monitorování závazku neproveditelné.

| (151) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (13), |
| --- | --- |

(151)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (13),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příslušný řádek tabulky pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 461/2013 se nahrazuje tímto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo (EUR/tunu) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indie | Dhunseri Petrochem Limited | 35,69 | A585“ |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo (EUR/tunu)

Doplňkový kód TARIC

„Indie

Dhunseri Petrochem Limited

35,69

A585“

Příslušný řádek tabulky pro společnost Reliance Industries Limited v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 461/2013 se nahrazuje tímto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo (EUR/tunu) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indie | Reliance Industries Ltd | 69,39 | A181“ |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo (EUR/tunu)

Doplňkový kód TARIC

„Indie

Reliance Industries Ltd

69,39

A181“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. srpna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 ze dne 27. listopadu 2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a konečné vybrání prozatímního cla uloženého na dovozy některých polyetyléntereftalátů z Indie, Malajsie a Thajska a ukončuje antisubvenční řízení týkající se dovozů některých polyetyléntereftalátů pocházejících z Indonésie, Korejské republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 ze dne 6. října 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 193/2007 ze dne 22. února 2007, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu (PET) pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 34).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1286/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 906/2011 ze dne 2. září 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie, a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 232, 9.9.2011, s. 19).

6

(7)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 559/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 168, 28.6.2012, s. 6).

7

(8)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013 ze dne 21. května 2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 137, 23.5.2013, s. 1).

8

(9)  Rozhodnutí Komise 2000/745/ES ze dne 29. listopadu 2000 o přijetí závazků nabízených v rámci antidumpingového a antisubvenčního řízení týkajících se dovozů některých polyetyléntereftalátů (PET) pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska (Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 88).

9

(10)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/109/EU ze dne 4. února 2014, kterým se zrušuje nařízení 2000/745/ES, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovými a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 59, 28.2.2014, s. 35).

10

(11)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie (Úř. věst. C 171, 6.6.2014, s. 11).

11

(12)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie (Úř. věst. C 250, 1.8.2014, s. 11).

12

(13)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51).

13

---

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/30

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1351

ze dne 4. srpna 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. srpna 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 152,1 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 91,8 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 50 10 | AR | 135,6 |
| BO | 135,7 |
| UY | 132,8 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0806 10 10 | EG | 259,0 |
| MA | 204,1 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 207,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 79,8 |
| CL | 128,5 |
| NZ | 129,1 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 126,2 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 30 90 | AR | 230,4 |
| CL | 130,8 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 134,7 |
| 0809 29 00 | TR | 217,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 382,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 119,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,1 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

152,1

MK

31,4

ZZ

91,8

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 50 10

AR

135,6

BO

135,7

UY

132,8

ZA

138,5

ZZ

135,7

0806 10 10

EG

259,0

MA

204,1

TN

158,2

ZZ

207,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

79,8

CL

128,5

NZ

129,1

US

112,0

UY

139,7

ZA

126,2

ZZ

118,5

0808 30 90

AR

230,4

CL

130,8

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

108,1

ZZ

134,7

0809 29 00

TR

217,7

US

547,8

ZZ

382,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

159,6

ZZ

119,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,1

XS

66,1

ZZ

54,9

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/33

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1352

ze dne 30. července 2015

o vyplácení některých výdajů vyplývajících z právních předpisů v oblasti zemědělství Spojeným královstvím v eurech

(oznámeno pod číslem C(2015) 5124)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na článek 108 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 108 nařízení (EU) č. 1306/2013 vyžaduje, aby členské státy, které nepřijaly euro a které se rozhodly vyplácet výdaje vyplývající z právních předpisů v oblasti zemědělství v eurech namísto své národní měny, přijaly opatření, která zajistí, že používání eura neposkytne žádnou soustavnou výhodu oproti použití národní měny. |
| --- | --- |

(1)

Článek 108 nařízení (EU) č. 1306/2013 vyžaduje, aby členské státy, které nepřijaly euro a které se rozhodly vyplácet výdaje vyplývající z právních předpisů v oblasti zemědělství v eurech namísto své národní měny, přijaly opatření, která zajistí, že používání eura neposkytne žádnou soustavnou výhodu oproti použití národní měny.

| (2) | Rozhodnutím Komise 2005/443/ES (2) byla již dříve schválena obdobná opatření sdělená Spojeným královstvím. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komise 2005/443/ES (2) byla již dříve schválena obdobná opatření sdělená Spojeným královstvím.

| (3) | Dne 13. dubna 2015 oznámilo Spojené království Komisi svůj záměr vyplácet výdaje související se zvláštními režimy v eurech, a nikoli v librách šterlinků a stanovit opatření, která by byla uplatňována v souladu s článkem 108 nařízení (EU) č. 1306/2013, aby zajistilo, že nevznikne soustavná výhoda vyplývající z použití eura, a nikoli liber šterlinků. |
| --- | --- |

(3)

Dne 13. dubna 2015 oznámilo Spojené království Komisi svůj záměr vyplácet výdaje související se zvláštními režimy v eurech, a nikoli v librách šterlinků a stanovit opatření, která by byla uplatňována v souladu s článkem 108 nařízení (EU) č. 1306/2013, aby zajistilo, že nevznikne soustavná výhoda vyplývající z použití eura, a nikoli liber šterlinků.

| (4) | Opatření plánovaná Spojeným královstvím lze shrnout takto:






  — | hospodářským subjektům mohou být vyplaceny částky stanovené právními předpisy Unie v eurech, |
| --- | --- | --- |

(4)

Opatření plánovaná Spojeným královstvím lze shrnout takto:

—

hospodářským subjektům mohou být vyplaceny částky stanovené právními předpisy Unie v eurech,

| — | hospodářské subjekty nesou plné kurzové riziko vzniklé následným převodem na libry šterlinků, |
| --- | --- |

—

hospodářské subjekty nesou plné kurzové riziko vzniklé následným převodem na libry šterlinků,

| — | hospodářské subjekty musí přijmout stálý závazek na dobu nejméně jednoho roku, |
| --- | --- |

—

hospodářské subjekty musí přijmout stálý závazek na dobu nejméně jednoho roku,

| — | co se týče základní platby a dalších přímých plateb podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (3), hospodářské subjekty se rozhodnou pro platbu v eurech při předkládání žádosti podle čl. 13 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014 (4), |
| --- | --- |

—

co se týče základní platby a dalších přímých plateb podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (3), hospodářské subjekty se rozhodnou pro platbu v eurech při předkládání žádosti podle čl. 13 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014 (4),

| — | aby mohly být hospodářské subjekty vyplaceny v eurech, pak s ohledem na tržní opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (5) a nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 (6) musí být tyto subjekty schváleny minimálně tři měsíce předem, odstoupení od tohoto mechanismu vyplácení musí být také oznámeno tři měsíce předem, nové platby v eurech jsou pak možné pouze po uplynutí roční čekací lhůty. |
| --- | --- |

—

aby mohly být hospodářské subjekty vyplaceny v eurech, pak s ohledem na tržní opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (5) a nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 (6) musí být tyto subjekty schváleny minimálně tři měsíce předem, odstoupení od tohoto mechanismu vyplácení musí být také oznámeno tři měsíce předem, nové platby v eurech jsou pak možné pouze po uplynutí roční čekací lhůty.

| (5) | Tato opatření jsou v souladu s cílem uvedeným v nařízení (EU) č. 1306/2013, a to zabránit vzniku soustavné výhody vyplývající z používání eura namísto národní měny. Měly by být proto schváleny. |
| --- | --- |

(5)

Tato opatření jsou v souladu s cílem uvedeným v nařízení (EU) č. 1306/2013, a to zabránit vzniku soustavné výhody vyplývající z používání eura namísto národní měny. Měly by být proto schváleny.

| (6) | Rozhodnutí 2005/443/ES by proto mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí 2005/443/ES by proto mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Schvalují se opatření sdělená Spojeným královstvím dne 13. dubna 2015 týkající se vyplácení výdajů vyplývajících z právních předpisů v oblasti zemědělství uvedených v příloze, a případně z aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů přijatých na základě uvedených nástrojů, v eurech.

Článek 2

Rozhodnutí 2005/443/ES se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 30. července 2015.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2005/443/ES ze dne 14. června 2005 o vyplácení některých výdajů vyplývajících z právních předpisů v oblasti společné zemědělské politiky Spojeným královstvím v eurech (Úř. věst. L 153, 16.6.2005, s. 33).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

5

(6)  Nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12).

6

---

PŘÍLOHA

OPATŘENÍ VYJÁDŘENÁ A SPLATNÁ V EURECH

| Režim | Nařízení |
| --- | --- |
| Režimy přímých plateb | Nařízení (EU) č. 1307/2013 |
| Nákup hovězího masa | Nařízení (EU) č. 1308/2013
  Nařízení (EU) č. 1370/2013 |
| Nákup obilovin |
| Nákup másla |
| Nákup sušeného odstředěného mléka |
| Podpora soukromého skladování hovězího masa |
| Podpora soukromého skladování másla |
| Podpora soukromého skladování sýru |
| Podpora soukromého skladování lněných vláken |
| Podpora soukromého skladování olivového oleje |
| Podpora soukromého skladování vepřového masa |
| Podpora soukromého skladování skopového a kozího masa |
| Podpora soukromého skladování sušeného odstředěného mléka |
| Podpora soukromého skladování bílého cukru |
| Podpora na dodávky mléka a mléčných výrobků dětem |
| Vývozní náhrady |
| Vývozní náhrady na zpracované zemědělské produkty a zboží, které není uvedeno v příloze 1 Smlouvy o fungování Evropské unie | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 (1)

  Nařízení (EU) č. 1370/2013 |

Režim

Nařízení

Režimy přímých plateb

Nařízení (EU) č. 1307/2013

Nákup hovězího masa

Nařízení (EU) č. 1308/2013

Nařízení (EU) č. 1370/2013

Nákup obilovin

Nákup másla

Nákup sušeného odstředěného mléka

Podpora soukromého skladování hovězího masa

Podpora soukromého skladování másla

Podpora soukromého skladování sýru

Podpora soukromého skladování lněných vláken

Podpora soukromého skladování olivového oleje

Podpora soukromého skladování vepřového masa

Podpora soukromého skladování skopového a kozího masa

Podpora soukromého skladování sušeného odstředěného mléka

Podpora soukromého skladování bílého cukru

Podpora na dodávky mléka a mléčných výrobků dětem

Vývozní náhrady

Vývozní náhrady na zpracované zemědělské produkty a zboží, které není uvedeno v příloze 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 (1)

Nařízení (EU) č. 1370/2013

---

(1)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

---

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/36

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1353

ze dne 3. srpna 2015,

kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o položku pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je do Unie povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků

(oznámeno pod číslem C(2015) 5290)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 písm. c) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (2) stanoví veterinární a hygienické předpisy pro dovoz do Unie, tranzit přes Unii a uskladnění v Unii v případě zásilek masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev (dále jen „komodity“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (2) stanoví veterinární a hygienické předpisy pro dovoz do Unie, tranzit přes Unii a uskladnění v Unii v případě zásilek masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev (dále jen „komodity“).

| (2) | Části 2 a 3 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES stanoví seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je dovoz těchto komodit do Unie povolen pod podmínkou, že byly podrobeny příslušnému ošetření podle části 4 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(2)

Části 2 a 3 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES stanoví seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je dovoz těchto komodit do Unie povolen pod podmínkou, že byly podrobeny příslušnému ošetření podle části 4 uvedené přílohy.

| (3) | Jihoafrická republika je uvedena na seznamu v části 2 a 3 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES jako třetí země, z níž je povoleno z celého území dovážet do Unie a přepravovat přes Unii komodity získané z drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu, ptáků nadřádu běžci a volně žijící pernaté zvěře. |
| --- | --- |

(3)

Jihoafrická republika je uvedena na seznamu v části 2 a 3 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES jako třetí země, z níž je povoleno z celého území dovážet do Unie a přepravovat přes Unii komodity získané z drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu, ptáků nadřádu běžci a volně žijící pernaté zvěře.

| (4) | V návaznosti na výskyt ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“) podtypu H5N2 na území Jihoafrické republiky v dubnu 2011 bylo rozhodnutí 2007/777/ES pozměněno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 536/2011 (3), aby se zajistilo, že dovoz všech výše uvedených komodit z Jihoafrické republiky do Unie může být povolen pouze v případě, že tyto komodity byly podrobeny ošetření „D“, jak je stanoveno v části 4 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES, které zajistí inaktivaci možného viru přítomného v dané komoditě. S ohledem na vývoj nákazové situace byla dále přijata prováděcí nařízení Komise (EU) č. 991/2011 (4) a (EU) č. 110/2012 (5). |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na výskyt ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“) podtypu H5N2 na území Jihoafrické republiky v dubnu 2011 bylo rozhodnutí 2007/777/ES pozměněno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 536/2011 (3), aby se zajistilo, že dovoz všech výše uvedených komodit z Jihoafrické republiky do Unie může být povolen pouze v případě, že tyto komodity byly podrobeny ošetření „D“, jak je stanoveno v části 4 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES, které zajistí inaktivaci možného viru přítomného v dané komoditě. S ohledem na vývoj nákazové situace byla dále přijata prováděcí nařízení Komise (EU) č. 991/2011 (4) a (EU) č. 110/2012 (5).

| (5) | Dne 2. března 2015 předložila Jihoafrická republika informace o svém nákazovém statusu pro HPAI a prohlásila celé své území za prosté této nákazy. |
| --- | --- |

(5)

Dne 2. března 2015 předložila Jihoafrická republika informace o svém nákazovém statusu pro HPAI a prohlásila celé své území za prosté této nákazy.

| (6) | Uvedené informace Komise nyní vyhodnotila. Na základě tohoto hodnocení, jakož i záruky poskytnuté Jihoafrickou republikou, je vhodné změnit předepsané ošetření komodit, na které se vztahuje rozhodnutí 2007/777/ES, aby se zohlednila příznivá nákazová situace. |
| --- | --- |

(6)

Uvedené informace Komise nyní vyhodnotila. Na základě tohoto hodnocení, jakož i záruky poskytnuté Jihoafrickou republikou, je vhodné změnit předepsané ošetření komodit, na které se vztahuje rozhodnutí 2007/777/ES, aby se zohlednila příznivá nákazová situace.

| (7) | Části 2 a 3 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(7)

Části 2 a 3 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha II rozhodnutí 2007/777/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 3. srpna 2015.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/432/ES (Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 536/2011 ze dne 1. června 2011, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí (Úř. věst. L 147, 2.6.2011, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 991/2011 ze dne 5. října 2011, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (Úř. věst. L 261, 6.10.2011, s. 19).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 110/2012 ze dne 9. února 2012, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky pro Jihoafrickou republiku v seznamu třetích zemí nebo jejich částí (Úř. věst. L 37, 10.2.2012, s. 50).

5

---

PŘÍLOHA

Příloha II rozhodnutí 2007/777/ES se mění takto:

| 1) | V části 2 se položka pro Jihoafrickou republiku nahrazuje tímto:



















  „ZA | Jihoafrická republika | C | C | C | A | D | A | A | C | C | A | A | D | XXX“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V části 2 se položka pro Jihoafrickou republiku nahrazuje tímto:

„ZA

Jihoafrická republika

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX“

| 2) | V části 3 se položka pro Jihoafrickou republiku nahrazuje tímto:



















  „ZA | Jihoafrická republika | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | A | XXX | XXX | A | A | E | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jihoafrická republika ZA-1 | E | E | XXX | XXX | E | E | A | E | XXX | A | A | E | XXX“ |

2)

V části 3 se položka pro Jihoafrickou republiku nahrazuje tímto:

„ZA

Jihoafrická republika

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Jihoafrická republika ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

E

XXX

A

A

E

XXX“

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 5.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/39

---

ROZHODNUTÍ č. 44/2015 SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI

ze dne 15. července 2015

o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2015/1354]

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, a zejména na články 7 a 14,

vzhledem k tomu, že smíšenému výboru přísluší rozhodovat o zařazení subjektu nebo subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze,

ROZHODL TAKTO:

| 1. | Subjekt posuzování shody uvedený v dodatku A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě. |
| --- | --- |

1.

Subjekt posuzování shody uvedený v dodatku A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě.

| 2. | Strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v dodatku A, co se týče výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat. |
| --- | --- |

2.

Strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v dodatku A, co se týče výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat.

Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno zástupci smíšeného výboru oprávněnými jednat jménem stran za účelem pozměnění dohody. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem posledního podpisu.

Za Spojené státy americké

James SANFORD

Podepsáno ve Washingtonu DC dne 7. července 2015.

Za Evropskou unii

Fernando PERREAU DE PINNINCK

Podepsáno v Bruselu dne 15. července 2015.

---

Dodatek A

Subjekt posuzování shody ES zařazený do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě

| Intel Mobile Communications France SAS |
| --- |
| 425 rue de Goa, Le Cargo Bât. B6 |
| Zone des 3 Moulins |
| 06600 Antibes |
| FRANCIE |

Intel Mobile Communications France SAS

425 rue de Goa, Le Cargo Bât. B6

Zone des 3 Moulins

06600 Antibes

FRANCIE

---