# Službeni list C 239/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 239 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.21. srpnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 239

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.21. srpnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | VIJEĆE |
| 2015/C 239/01 | Stajalište Vijeća (EU) br. 10/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjimaUsvojeno od strane Vijeća 15. lipnja 2015. | 1 |
| 2015/C 239/02 | Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 10/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima | 12 |
| 2015/C 239/03 | Stajalište Vijeća (EU) br. 11/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unijeUsvojeno od strane Vijeća 23. lipnja 2015. | 14 |
| 2015/C 239/04 | Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 11/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Eurpske unije | 17 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

VIJEĆE

2015/C 239/01

Stajalište Vijeća (EU) br. 10/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjimaUsvojeno od strane Vijeća 15. lipnja 2015.

1

2015/C 239/02

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 10/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima

12

2015/C 239/03

Stajalište Vijeća (EU) br. 11/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unijeUsvojeno od strane Vijeća 23. lipnja 2015.

14

2015/C 239/04

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 11/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Eurpske unije

17

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

VIJEĆE

| 21.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 239/1

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 10/2015 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima

Usvojeno od strane Vijeća 15. lipnja 2015.

(2015/C 239/01)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 33. i 325.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Kako bi se osiguralo da se Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (2) obuhvate sva moguća kretanja robe u vezi s carinskim područjem Unije, primjereno je pojasniti definicije „carinskog zakonodavstva” i „prijevoznika” u vezi s pojmovima ulaska i izlaska robe. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osiguralo da se Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (2) obuhvate sva moguća kretanja robe u vezi s carinskim područjem Unije, primjereno je pojasniti definicije „carinskog zakonodavstva” i „prijevoznika” u vezi s pojmovima ulaska i izlaska robe.

| (2) | S ciljem dodatnog poboljšanja upravnih i kaznenih postupaka za rješavanje nepravilnosti, potrebno je osigurati da se dokazi dobiveni uzajamnom pomoći mogu smatrati prihvatljivima u postupcima pred upravnim i sudskim tijelima države članice podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

S ciljem dodatnog poboljšanja upravnih i kaznenih postupaka za rješavanje nepravilnosti, potrebno je osigurati da se dokazi dobiveni uzajamnom pomoći mogu smatrati prihvatljivima u postupcima pred upravnim i sudskim tijelima države članice podnositelja zahtjeva.

| (3) | S ciljem povećanja jasnoće, ujednačenosti i transparentnosti, potrebno je konkretnije odrediti tijela koja bi trebala imati pristup registrima osnovanim na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97. U tu bi se svrhu trebalo utvrditi jedinstveno upućivanje na nadležna tijela. Izravan pristup tih tijela važan je uvjet za učinkovitu provedbu uzajamne pomoći upravnih tijela država članica i njihovu suradnju s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima. |
| --- | --- |

(3)

S ciljem povećanja jasnoće, ujednačenosti i transparentnosti, potrebno je konkretnije odrediti tijela koja bi trebala imati pristup registrima osnovanim na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97. U tu bi se svrhu trebalo utvrditi jedinstveno upućivanje na nadležna tijela. Izravan pristup tih tijela važan je uvjet za učinkovitu provedbu uzajamne pomoći upravnih tijela država članica i njihovu suradnju s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima.

| (4) | Podaci koji se odnose na kretanja kontejnera omogućuju utvrđivanje prijevare s obzirom na robu koja je ušla na carinsko područje Unije i izašla iz njega. Takvi podaci služe kako bi se pomoglo u sprečavanju, istrazi i progonu postupanja koja predstavljaju ili se čini da predstavljaju povrede carinskog zakonodavstva. Kako bi se prikupio i koristio što potpuniji skup podataka, istodobno izbjegavajući moguće negativne učinke na mala i srednja poduzeća u sektoru otpremništva, potrebno je da prijevoznici dostavljaju državama članicama podatke o kretanju kontejnera ako putem svojih sustava za praćenje opreme prikupljaju takve podatke u elektroničkim oblicima ili ih imaju pohranjene za svoj račun. Takve podatke trebalo bi izravno prenijeti u jedinstveni registar koji je Komisija uspostavila u tu svrhu. |
| --- | --- |

(4)

Podaci koji se odnose na kretanja kontejnera omogućuju utvrđivanje prijevare s obzirom na robu koja je ušla na carinsko područje Unije i izašla iz njega. Takvi podaci služe kako bi se pomoglo u sprečavanju, istrazi i progonu postupanja koja predstavljaju ili se čini da predstavljaju povrede carinskog zakonodavstva. Kako bi se prikupio i koristio što potpuniji skup podataka, istodobno izbjegavajući moguće negativne učinke na mala i srednja poduzeća u sektoru otpremništva, potrebno je da prijevoznici dostavljaju državama članicama podatke o kretanju kontejnera ako putem svojih sustava za praćenje opreme prikupljaju takve podatke u elektroničkim oblicima ili ih imaju pohranjene za svoj račun. Takve podatke trebalo bi izravno prenijeti u jedinstveni registar koji je Komisija uspostavila u tu svrhu.

| (5) | Kako bi se zajamčila visoka razina zaštite potrošača, Unija ima dužnost suzbijati carinske prijevare i na taj način doprinijeti cilju unutarnjeg tržišta da se na njemu trguje sigurnim proizvodima s autentičnim certifikatima o podrijetlu. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se zajamčila visoka razina zaštite potrošača, Unija ima dužnost suzbijati carinske prijevare i na taj način doprinijeti cilju unutarnjeg tržišta da se na njemu trguje sigurnim proizvodima s autentičnim certifikatima o podrijetlu.

| (6) | Otkrivanje prijevara značajno ovisi o identifikaciji i unakrsnoj analizi važnih operativnih skupova podataka. Stoga je na razini Unije potrebno uspostaviti registar koji sadrži podatke o uvozu, izvozu i provozu robe, između ostalog o provozu robe u državama članicama te o izravnom izvozu. U tu bi svrhu Komisija trebala sustavno reproducirati podatke iz izvora kojima upravlja Komisija u registar uvoza, izvoza i provoza te bi države članice trebale imati mogućnost Komisiji dostavljati podatke u vezi s provozom robe unutar države članice i izravnim izvozom ovisno o dostupnosti podataka i informatičkoj infrastrukturi država članica. |
| --- | --- |

(6)

Otkrivanje prijevara značajno ovisi o identifikaciji i unakrsnoj analizi važnih operativnih skupova podataka. Stoga je na razini Unije potrebno uspostaviti registar koji sadrži podatke o uvozu, izvozu i provozu robe, između ostalog o provozu robe u državama članicama te o izravnom izvozu. U tu bi svrhu Komisija trebala sustavno reproducirati podatke iz izvora kojima upravlja Komisija u registar uvoza, izvoza i provoza te bi države članice trebale imati mogućnost Komisiji dostavljati podatke u vezi s provozom robe unutar države članice i izravnim izvozom ovisno o dostupnosti podataka i informatičkoj infrastrukturi država članica.

| (7) | Uvođenje elektroničkih carinskih sustava 2011. godine, na temelju Odluke br. 70/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), čime dokumente koji se prilažu prilikom uvoza i izvoza više ne čuvaju carinska tijela, već gospodarski subjekti, uzrokovalo je kašnjenja u provođenju istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) u području carine jer se OLAF pri pribavljanju takvih dokumenata oslanja na pomoć tih tijela. Nadalje, trogodišnji rok zastare za naplatu carinskog duga dodatno ograničava uspješno provođenje istraga. Kako bi se ubrzalo provođenje istraga u području carine, uz druge mogućnosti za Komisiju za pribavljanje informacija o deklaracijama, trebalo bi utvrditi postupak u skladu s kojim Komisija može zatražiti od država članica dokumente koji se prilažu uvoznim i izvoznim deklaracijama. |
| --- | --- |

(7)

Uvođenje elektroničkih carinskih sustava 2011. godine, na temelju Odluke br. 70/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), čime dokumente koji se prilažu prilikom uvoza i izvoza više ne čuvaju carinska tijela, već gospodarski subjekti, uzrokovalo je kašnjenja u provođenju istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) u području carine jer se OLAF pri pribavljanju takvih dokumenata oslanja na pomoć tih tijela. Nadalje, trogodišnji rok zastare za naplatu carinskog duga dodatno ograničava uspješno provođenje istraga. Kako bi se ubrzalo provođenje istraga u području carine, uz druge mogućnosti za Komisiju za pribavljanje informacija o deklaracijama, trebalo bi utvrditi postupak u skladu s kojim Komisija može zatražiti od država članica dokumente koji se prilažu uvoznim i izvoznim deklaracijama.

| (8) | Kako bi se osigurala povjerljivost i povećala sigurnost podataka unesenih u registre osnovane na temelju ove Uredbe i Uredbe (EZ) br. 515/97, trebalo bi donijeti odredbu o ograničavanju pristupa tim podacima samo određenim korisnicima i samo u određene svrhe. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurala povjerljivost i povećala sigurnost podataka unesenih u registre osnovane na temelju ove Uredbe i Uredbe (EZ) br. 515/97, trebalo bi donijeti odredbu o ograničavanju pristupa tim podacima samo određenim korisnicima i samo u određene svrhe.

| (9) | Uredbom (EZ) br. 515/97, predviđa se obrada podataka. Takva obrada podataka može obuhvaćati i osobne podatke te bi se trebala provoditi u skladu s pravom Unije. Osobito, obrada osobnih podataka trebala bi se provoditi na način koji je usklađen sa svrhom te Uredbe i u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te osobito sa zahtjevima Unije u pogledu: kvalitete podataka, proporcionalnosti, ograničenja svrhe, prava na informiranje, prava na pristup osobnim podacima i njihovo ispravljanje, prava na brisanje i blokiranje osobnih podataka organizacijskih i tehničkih mjera te s međunarodnog prijenosa osobnih podataka. Trebalo bi predvidjeti posebnu odredbu za ograničavanje pristupa podacima unesenim samo za određene korisnike kako bi se također osigurala povjerljivost unesenih podataka. |
| --- | --- |

(9)

Uredbom (EZ) br. 515/97, predviđa se obrada podataka. Takva obrada podataka može obuhvaćati i osobne podatke te bi se trebala provoditi u skladu s pravom Unije. Osobito, obrada osobnih podataka trebala bi se provoditi na način koji je usklađen sa svrhom te Uredbe i u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te osobito sa zahtjevima Unije u pogledu: kvalitete podataka, proporcionalnosti, ograničenja svrhe, prava na informiranje, prava na pristup osobnim podacima i njihovo ispravljanje, prava na brisanje i blokiranje osobnih podataka organizacijskih i tehničkih mjera te s međunarodnog prijenosa osobnih podataka. Trebalo bi predvidjeti posebnu odredbu za ograničavanje pristupa podacima unesenim samo za određene korisnike kako bi se također osigurala povjerljivost unesenih podataka.

| (10) | Komisija i države članice trebale bi štititi povjerljive poslovne informacije te bi trebale osigurati povjerljivo postupanje s informacijama koje se razmjenjuju putem registra prijavljenih poruka o statusu kontejnera i registra uvoza, izvoza i provoza. |
| --- | --- |

(10)

Komisija i države članice trebale bi štititi povjerljive poslovne informacije te bi trebale osigurati povjerljivo postupanje s informacijama koje se razmjenjuju putem registra prijavljenih poruka o statusu kontejnera i registra uvoza, izvoza i provoza.

| (11) | Kako bi se osigurala ažurnost informacija te zajamčilo pravo na transparentnost i pravo na informiranje ispitanika kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001 i Direktivi 95/46/EZ, trebalo bi biti moguće da Komisija na internetu objavljuje ažurirane popise nadležnih tijela koja imenuje svaka država članica i odjela koje imenuje Komisija, kojima je dopušten pristup CIS-u. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala ažurnost informacija te zajamčilo pravo na transparentnost i pravo na informiranje ispitanika kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001 i Direktivi 95/46/EZ, trebalo bi biti moguće da Komisija na internetu objavljuje ažurirane popise nadležnih tijela koja imenuje svaka država članica i odjela koje imenuje Komisija, kojima je dopušten pristup CIS-u.

| (12) | Obrada osobnih podataka za potrebe Uredbe (EZ) br. 515/97 te svi delegirani i provedbeni akti doneseni na temelju te uredbe trebali bi poštovati temeljno pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života priznato člankom 8. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na zaštitu osobnih podataka priznato člankom 7. odnosno člankom 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Takvi delegirani i provedbeni akti također bi trebali osigurati da se svaka obrada osobnih podataka provodi u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Uredbom (EZ) br. 45/2001. |
| --- | --- |

(12)

Obrada osobnih podataka za potrebe Uredbe (EZ) br. 515/97 te svi delegirani i provedbeni akti doneseni na temelju te uredbe trebali bi poštovati temeljno pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života priznato člankom 8. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na zaštitu osobnih podataka priznato člankom 7. odnosno člankom 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Takvi delegirani i provedbeni akti također bi trebali osigurati da se svaka obrada osobnih podataka provodi u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Uredbom (EZ) br. 45/2001.

| (13) | Kako bi se unaprijedila dosljednost nadzora zaštite podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi blisko surađivati sa Zajedničkim nadzornim tijelom uspostavljenim Odlukom Vijeća 2009/917/PUP (6) s ciljem postizanja usklađenosti revizija CIS-a. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se unaprijedila dosljednost nadzora zaštite podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi blisko surađivati sa Zajedničkim nadzornim tijelom uspostavljenim Odlukom Vijeća 2009/917/PUP (6) s ciljem postizanja usklađenosti revizija CIS-a.

| (14) | Odredbe kojima se uređuje pohrana podataka u CIS-u često dovode do neopravdanih gubitaka informacija. To je zato što države članice ne provode sustavno godišnje revizije zbog povezanog administrativnog tereta i nedostatka odgovarajućih resursa. Stoga je potrebno pojednostavniti postupak kojim se uređuje pohrana podataka u CIS-u ukidanjem obveze godišnje revizije podataka i određivanjem maksimalnog razdoblja pohrane u trajanju od pet godina, koje se može, ako je opravdano, produžiti za dodatno razdoblje od dvije godine, što odgovara razdobljima utvrđenima za registre uspostavljene na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97. To je razdoblje potrebno zbog dugih postupaka obrade nepravilnosti i zbog toga što su ti podaci potrebni za provođenje zajedničkih carinskih operacija i istraga. |
| --- | --- |

(14)

Odredbe kojima se uređuje pohrana podataka u CIS-u često dovode do neopravdanih gubitaka informacija. To je zato što države članice ne provode sustavno godišnje revizije zbog povezanog administrativnog tereta i nedostatka odgovarajućih resursa. Stoga je potrebno pojednostavniti postupak kojim se uređuje pohrana podataka u CIS-u ukidanjem obveze godišnje revizije podataka i određivanjem maksimalnog razdoblja pohrane u trajanju od pet godina, koje se može, ako je opravdano, produžiti za dodatno razdoblje od dvije godine, što odgovara razdobljima utvrđenima za registre uspostavljene na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97. To je razdoblje potrebno zbog dugih postupaka obrade nepravilnosti i zbog toga što su ti podaci potrebni za provođenje zajedničkih carinskih operacija i istraga.

| (15) | Kako bi se dodatno poboljšale mogućnosti analiziranja prijevare i olakšalo provođenje istraga, podaci koji se odnose na trenutačne istražne dosjee pohranjene u Identifikacijskoj bazi podataka carinskih dosjea trebali bi biti anonimni nakon isteka godine dana od zadnjeg pregleda te bi nakon toga trebali biti sačuvani u obliku u kojem identifikacija ispitanika više nije moguća. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se dodatno poboljšale mogućnosti analiziranja prijevare i olakšalo provođenje istraga, podaci koji se odnose na trenutačne istražne dosjee pohranjene u Identifikacijskoj bazi podataka carinskih dosjea trebali bi biti anonimni nakon isteka godine dana od zadnjeg pregleda te bi nakon toga trebali biti sačuvani u obliku u kojem identifikacija ispitanika više nije moguća.

| (16) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest poboljšanje otkrivanja, istraživanja i sprečavanja carinskih prijevara u Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest poboljšanje otkrivanja, istraživanja i sprečavanja carinskih prijevara u Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (17) | Prijevoznici koji su u trenutku stupanja ove Uredbe na snagu vezani privatnim ugovornim obvezama o dostavi podataka o kretanjima kontejnera trebali bi imati pravo ostvariti korist od odgođene primjene njihove obveze prijave poruka o statusu kontejnera (CMS-ovi) kako bi ponovno pregovarali o svojim ugovorima i osigurali da budući ugovori budu usklađeni s obvezom pružanja podataka državama članicama. |
| --- | --- |

(17)

Prijevoznici koji su u trenutku stupanja ove Uredbe na snagu vezani privatnim ugovornim obvezama o dostavi podataka o kretanjima kontejnera trebali bi imati pravo ostvariti korist od odgođene primjene njihove obveze prijave poruka o statusu kontejnera (CMS-ovi) kako bi ponovno pregovarali o svojim ugovorima i osigurali da budući ugovori budu usklađeni s obvezom pružanja podataka državama članicama.

| (18) | Uredbom (EZ) br. 515/97 Komisiji se dodjeljuje ovlast za provedbu nekih odredaba iz te Uredbe. Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju te Uredbe trebaju biti usklađene s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(18)

Uredbom (EZ) br. 515/97 Komisiji se dodjeljuje ovlast za provedbu nekih odredaba iz te Uredbe. Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju te Uredbe trebaju biti usklađene s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (19) | Kako bi se dopunili određeni elementi Uredbe (EZ) br. 515/97 koji nisu ključni, a posebno kako bi se odredile informacije koje treba unijeti u CIS, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji radi određivanja postupaka u vezi s primjenom poljoprivrednog zakonodavstva za koje je potrebno unijeti informacije u CIS. Osobito je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući na razini stručnjaka i, prema potrebi, s poslovnim predstavnicima. Komisija bi tijekom pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala osigurati da se relevantni dokumenti istodobno, pravovremeno i na odgovarajući način dostave Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se dopunili određeni elementi Uredbe (EZ) br. 515/97 koji nisu ključni, a posebno kako bi se odredile informacije koje treba unijeti u CIS, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji radi određivanja postupaka u vezi s primjenom poljoprivrednog zakonodavstva za koje je potrebno unijeti informacije u CIS. Osobito je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući na razini stručnjaka i, prema potrebi, s poslovnim predstavnicima. Komisija bi tijekom pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala osigurati da se relevantni dokumenti istodobno, pravovremeno i na odgovarajući način dostave Europskom parlamentu i Vijeću.

| (20) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 515/97, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu učestalosti prijavljivanja CSM-ova, formata podataka CSM-ova, metode prijenosa CSM-ova te posebnih elemenata koje treba uključiti u CIS u odnosu na svaku kategoriju u koju bi trebalo unijeti podatke. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7). Za donošenje provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati postupak ispitivanja. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 515/97, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu učestalosti prijavljivanja CSM-ova, formata podataka CSM-ova, metode prijenosa CSM-ova te posebnih elemenata koje treba uključiti u CIS u odnosu na svaku kategoriju u koju bi trebalo unijeti podatke. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7). Za donošenje provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati postupak ispitivanja.

| (21) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka koji je donio mišljenje 11. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(21)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka koji je donio mišljenje 11. ožujka 2014.

| (22) | Uredbu (EZ) br. 515/97 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(22)

Uredbu (EZ) br. 515/97 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 515/97 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 2. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | prva alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | ‚carinsko zakonodavstvo’ znači carinsko zakonodavstvo kako je definirano u članku 5. točki 2. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

članak 2. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

‚carinsko zakonodavstvo’ znači carinsko zakonodavstvo kako je definirano u članku 5. točki 2. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8),

(8)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).”;"

| (b) | dodaju se sljedeće alineje:






  „— | ‚carinsko područje Unije’ znači carinsko područje Unije kako je definirano u članku 4. Uredbe (EU) br. 952/2013., |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeće alineje:

„—

‚carinsko područje Unije’ znači carinsko područje Unije kako je definirano u članku 4. Uredbe (EU) br. 952/2013.,

| — | ‚prijevoznici’ znači osobe u smislu članka 5. točke 40. Uredbe (EU) br. 952/2013.”; |
| --- | --- |

—

‚prijevoznici’ znači osobe u smislu članka 5. točke 40. Uredbe (EU) br. 952/2013.”;

| 2. | članak 12. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 12.
  Ne dovodeći u pitanje članak 51., informacije, uključujući dokumente, ovjerene prijepise dokumenata, potvrde, sve instrumente ili odluke koje proizlaze iz upravnih tijela, izvješća i sve obavještajne podatke, koje je osoblje primatelja zahtjeva pribavilo i priopćilo podnositelju zahtjeva u okviru pomoći predviđene člancima od 4. do 11. mogu se smatrati prihvatljivim dokazima jednako kao da su pribavljeni u državi članici u kojoj se vode postupci:






  (a) | u upravnim postupcima države članice podnositelja zahtjeva, uključujući u slučaju naknadnih žalbenih postupaka; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 12.

Ne dovodeći u pitanje članak 51., informacije, uključujući dokumente, ovjerene prijepise dokumenata, potvrde, sve instrumente ili odluke koje proizlaze iz upravnih tijela, izvješća i sve obavještajne podatke, koje je osoblje primatelja zahtjeva pribavilo i priopćilo podnositelju zahtjeva u okviru pomoći predviđene člancima od 4. do 11. mogu se smatrati prihvatljivim dokazima jednako kao da su pribavljeni u državi članici u kojoj se vode postupci:

(a)

u upravnim postupcima države članice podnositelja zahtjeva, uključujući u slučaju naknadnih žalbenih postupaka;

| (b) | u sudskim postupcima države članice podnositelja zahtjeva, osim ako je drukčije izričito naveo primatelj zahtjeva prilikom priopćavanja tih informacija.”; |
| --- | --- |

(b)

u sudskim postupcima države članice podnositelja zahtjeva, osim ako je drukčije izričito naveo primatelj zahtjeva prilikom priopćavanja tih informacija.”;

| 3. | članak 16. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 16.
  Ne dovodeći u pitanje članak 51., informacije, uključujući dokumente, ovjerene prijepise dokumente, potvrde, sve instrumente ili odluke koje proizlaze iz upravnih tijela, izvješća i sve obavještajne podatke, koje je osoblje tijela koje priopćava podatke pribavilo i priopćilo tijelu koje prima podatke u okviru pomoći predviđene člancima od 13. do 15. mogu se smatrati prihvatljivim dokazima jednako kao da su pribavljeni u državi članici u kojoj se vode postupci:






  (a) | u upravnim postupcima države članice tijela koje prima podatke, uključujući u slučaju naknadnih žalbenih postupaka; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 16.

Ne dovodeći u pitanje članak 51., informacije, uključujući dokumente, ovjerene prijepise dokumente, potvrde, sve instrumente ili odluke koje proizlaze iz upravnih tijela, izvješća i sve obavještajne podatke, koje je osoblje tijela koje priopćava podatke pribavilo i priopćilo tijelu koje prima podatke u okviru pomoći predviđene člancima od 13. do 15. mogu se smatrati prihvatljivim dokazima jednako kao da su pribavljeni u državi članici u kojoj se vode postupci:

(a)

u upravnim postupcima države članice tijela koje prima podatke, uključujući u slučaju naknadnih žalbenih postupaka;

| (b) | u sudskim postupcima države članice tijela koje prima podatke, osim ako je drukčije izričito navelo tijelo koje priopćava podatke prilikom njihovog priopćavanja.”; |
| --- | --- |

(b)

u sudskim postupcima države članice tijela koje prima podatke, osim ako je drukčije izričito navelo tijelo koje priopćava podatke prilikom njihovog priopćavanja.”;

| 4. | članak 18.a mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica i s ciljem pružanja pomoći tijelima iz članka 29. u otkrivanju kretanja robe koja je predmet postupaka koji predstavljaju moguću povredu carinskog i poljoprivrednog zakonodavstva, te prijevoznih sredstava, uključujući kontejnere, koji se u tu svrhu upotrebljavaju, Komisija osniva registar podataka koje su prijavili prijevoznici (‚registar prijevoza’) i njime upravlja. Ta tijela imaju izravan pristup registru prijevoza. Ona se mogu služiti registrom prijevoza, uključujući u svrhu analize podataka i razmjene informacija, samo za potrebe ove Uredbe.
  2.   Pri upravljanju registrom prijevoza Komisija je ovlaštena:






  (a) | pristupati sadržajima ili izdvajati i pohranjivati sadržaje podataka bilo kojim sredstvima ili u bilo kojem obliku te se podacima koristiti u skladu sa zakonodavstvom primjenjivim na prava intelektualnog vlasništva. Komisija mora uvesti primjerene zaštitne mjere, uključujući tehničke i organizacijske mjere, kao i zahtjeve za transparentnošću u pogledu ispitanika. Ispitanici imaju pravo pristupa podacima i pravo na njihovo ispravljanje; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

članak 18.a mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica i s ciljem pružanja pomoći tijelima iz članka 29. u otkrivanju kretanja robe koja je predmet postupaka koji predstavljaju moguću povredu carinskog i poljoprivrednog zakonodavstva, te prijevoznih sredstava, uključujući kontejnere, koji se u tu svrhu upotrebljavaju, Komisija osniva registar podataka koje su prijavili prijevoznici (‚registar prijevoza’) i njime upravlja. Ta tijela imaju izravan pristup registru prijevoza. Ona se mogu služiti registrom prijevoza, uključujući u svrhu analize podataka i razmjene informacija, samo za potrebe ove Uredbe.

2.   Pri upravljanju registrom prijevoza Komisija je ovlaštena:

(a)

pristupati sadržajima ili izdvajati i pohranjivati sadržaje podataka bilo kojim sredstvima ili u bilo kojem obliku te se podacima koristiti u skladu sa zakonodavstvom primjenjivim na prava intelektualnog vlasništva. Komisija mora uvesti primjerene zaštitne mjere, uključujući tehničke i organizacijske mjere, kao i zahtjeve za transparentnošću u pogledu ispitanika. Ispitanici imaju pravo pristupa podacima i pravo na njihovo ispravljanje;

| (b) | uspoređivati i suprotstavljati podatke kojima se može pristupiti ili koji se mogu izdvojiti iz registra prijevoza, označivati ih i dopuniti drugim izvorima podataka te ih analizirati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9); |
| --- | --- |

(b)

uspoređivati i suprotstavljati podatke kojima se može pristupiti ili koji se mogu izdvojiti iz registra prijevoza, označivati ih i dopuniti drugim izvorima podataka te ih analizirati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9);

| (c) | staviti podatke iz registra prijevoza na raspolaganje tijelima iz članka 29. ove Uredbe koristeći se tehnikama elektroničke obrade podataka. |
| --- | --- |

(c)

staviti podatke iz registra prijevoza na raspolaganje tijelima iz članka 29. ove Uredbe koristeći se tehnikama elektroničke obrade podataka.

(9)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).”;"

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Za kretanje kontejnera iz stavka 3. ovog članka, Komisija uspostavlja i upravlja registrom prijavljenih poruka o statusu kontejnera (‚registar CSM-ova’). Tijela iz članka 29. imaju izravan pristup registru CSM-ova. Prijevoznici iz stavka 1. ovog članka koji pohranjuju podatke o kretanju i statusu kontejnera ili imaju takve podatke pohranjene za svoj račun, prijavljuju poruke o statusu kontejnera (‚CSM-ovi’) carinskim tijelima država članica u jednoj od sljedećih situacija:






  (a) | ako su kontejneri određeni za to da ih na carinsko područje Unije unesu pomorskim plovilom iz treće zemlje, isključujući:






  — | kontejnere koji trebaju ostati na istom pomorskom plovilu tijekom njegova putovanja i napustiti carinsko područje Unije na tom pomorskom plovilu, i |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Za kretanje kontejnera iz stavka 3. ovog članka, Komisija uspostavlja i upravlja registrom prijavljenih poruka o statusu kontejnera (‚registar CSM-ova’). Tijela iz članka 29. imaju izravan pristup registru CSM-ova. Prijevoznici iz stavka 1. ovog članka koji pohranjuju podatke o kretanju i statusu kontejnera ili imaju takve podatke pohranjene za svoj račun, prijavljuju poruke o statusu kontejnera (‚CSM-ovi’) carinskim tijelima država članica u jednoj od sljedećih situacija:

(a)

ako su kontejneri određeni za to da ih na carinsko područje Unije unesu pomorskim plovilom iz treće zemlje, isključujući:

—

kontejnere koji trebaju ostati na istom pomorskom plovilu tijekom njegova putovanja i napustiti carinsko područje Unije na tom pomorskom plovilu, i

| — | kontejnere koje treba istovariti i pretovariti na istom pomorskom plovilu tijekom njegova putovanja kako bi se omogućio istovar ili pretovar druge robe te koji trebaju napustiti carinsko područje Unije na tom pomorskom plovilu; |
| --- | --- |

—

kontejnere koje treba istovariti i pretovariti na istom pomorskom plovilu tijekom njegova putovanja kako bi se omogućio istovar ili pretovar druge robe te koji trebaju napustiti carinsko područje Unije na tom pomorskom plovilu;

| (b) | za pošiljke robe u kontejnerima koji napuštaju carinsko područje Unije i prevoze se u treću zemlju pomorskim plovilom, a obuhvaćene su područjem primjene:






  — | članka 2. Direktive Vijeća 92/84/EEZ (10), |
| --- | --- | --- |

(b)

za pošiljke robe u kontejnerima koji napuštaju carinsko područje Unije i prevoze se u treću zemlju pomorskim plovilom, a obuhvaćene su područjem primjene:

—

članka 2. Direktive Vijeća 92/84/EEZ (10),

| — | članka 2. Direktive Vijeća 2011/64/EU (11), ili |
| --- | --- |

—

članka 2. Direktive Vijeća 2011/64/EU (11), ili

| — | članka 2. stavka 1. Direktive Vijeća 2003/96/EZ (12). |
| --- | --- |

—

članka 2. stavka 1. Direktive Vijeća 2003/96/EZ (12).

Prijevoznici prenose podatke izravno u registar CSM-ova.

(10)  Direktiva Vijeća 92/84/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na alkohol i alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 29.)."

(11)  Direktiva Vijeća 2011/64/EU od 21. lipnja 2011. o strukturi i stopama trošarine koje se primjenjuju na prerađeni duhan (SL L 176, 5.7.2011., str. 24.)."

(12)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).”;"

| (c) | dodaju se sljedeći stavci:
  „5.   CSM-ovi se prijavljuju:






  (a) | od trenutka kad je kontejner prijavljen kao prazan prije ulaska ili prije napuštanja carinskog područja Unije do kad kontejner nije ponovno prijavljen kao prazan; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeći stavci:

„5.   CSM-ovi se prijavljuju:

(a)

od trenutka kad je kontejner prijavljen kao prazan prije ulaska ili prije napuštanja carinskog područja Unije do kad kontejner nije ponovno prijavljen kao prazan;

| (b) | najmanje tri mjeseca prije fizičkog dolaska u carinsko područje Unije do mjesec dana nakon ulaska u carinsko područje Unije u slučajevima kad su posebni CSM-ovi potrebni za identifikaciju relevantnih praznih kontejnera, a događaji nisu dostupni u elektroničkoj evidenciji prijevoznika; ili |
| --- | --- |

(b)

najmanje tri mjeseca prije fizičkog dolaska u carinsko područje Unije do mjesec dana nakon ulaska u carinsko područje Unije u slučajevima kad su posebni CSM-ovi potrebni za identifikaciju relevantnih praznih kontejnera, a događaji nisu dostupni u elektroničkoj evidenciji prijevoznika; ili

| (c) | u trajanju od najmanje tri mjeseca nakon izlaska iz carinskog područja Unije u slučajevima kada su posebni CSM-ovi potrebni za identifikaciju relevantnih praznih kontejnera, a događaji nisu dostupni u elektroničkoj evidenciji prijevoznika. |
| --- | --- |

(c)

u trajanju od najmanje tri mjeseca nakon izlaska iz carinskog područja Unije u slučajevima kada su posebni CSM-ovi potrebni za identifikaciju relevantnih praznih kontejnera, a događaji nisu dostupni u elektroničkoj evidenciji prijevoznika.

6.   Prijevoznici prijavljuju CSM-ove u slučaju sljedećih ili istovrsnih događaja, u onoj mjeri u kojoj su oni poznati prijevozniku koji prijavljuje i podaci za takve događaje dobiveni su, prikupljeni ili održavani u njihovoj elektroničkoj evidenciji:

| — | potvrde o rezervaciji, |
| --- | --- |

—

potvrde o rezervaciji,

| — | dolaska na mjesto utovara ili istovara, |
| --- | --- |

—

dolaska na mjesto utovara ili istovara,

| — | odlaska s mjesta utovara ili istovara, |
| --- | --- |

—

odlaska s mjesta utovara ili istovara,

| — | utovara ili istovara s prijevoznog sredstva, |
| --- | --- |

—

utovara ili istovara s prijevoznog sredstva,

| — | upute za ukrcaj ili iskrcaj, |
| --- | --- |

—

upute za ukrcaj ili iskrcaj,

| — | potvrde ukrcaja ili iskrcaja, |
| --- | --- |

—

potvrde ukrcaja ili iskrcaja,

| — | kretanja između terminala, |
| --- | --- |

—

kretanja između terminala,

| — | nadzora na ulazu u terminal, |
| --- | --- |

—

nadzora na ulazu u terminal,

| — | upućivanja na veliki popravak. |
| --- | --- |

—

upućivanja na veliki popravak.

Svaka država članica predviđa kazne za nepoštovanje obveze dostavljanja podataka ili za dostavljanje nepotpunih ili netočnih podataka. Takve sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

7.   Unutar Komisije, samo su određeni analitičari ovlašteni obrađivati osobne podatke na koje se primjenjuju stavak 2. točke (b) i (c).

Osobni podaci koji nisu potrebni za otkrivanje kretanja robe iz stavka 1. odmah se brišu ili se iz njih uklanjaju identificirajući čimbenici. U svakom slučaju, oni mogu biti pohranjeni najviše tri godine.

Komisija provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi zaštitila osobne podatke od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili neovlaštenog objavljivanja, promjene i pristupa ili svakog drugog neovlaštenog oblika obrade.

8.   Podaci primljeni od prijevoznika čuvaju se samo onoliko vremena koliko je potrebno da bi se ostvarila svrha zbog koje su bili uneseni i ne smiju se pohranjivati na razdoblje dulje od pet godina.

9.   Komisija i države članice dužne su štititi povjerljive poslovne informacije koje su prijevoznici dostavili.

Komisija i države članice dužne su primjenjivati najviša tehnička, organizacijska i kadrovska sigurnosna pravila o profesionalnoj tajni ili drugim istovrsnim obvezama povjerljivosti na svoje stručnjake u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i pravom Unije.

Komisija i države članice dužne su osigurati poštovanje zahtjevâ drugih država članica u pogledu povjerljivog postupanja s informacijama koje se razmjenjuju putem registra CSM-ova.”

| 5. | umeće se sljedeći članak:
  „Članak 18.c
  Komisija putem provedbenih akata donosi odredbe u pogledu učestalosti prijavljivanja, formata podataka u CSM-ovima te metoda prijenosa CSM-ova.
  Ti se provedbeni akti donose do 29. veljače 2016. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43.a stavka 2.”; |
| --- | --- |

5.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 18.c

Komisija putem provedbenih akata donosi odredbe u pogledu učestalosti prijavljivanja, formata podataka u CSM-ovima te metoda prijenosa CSM-ova.

Ti se provedbeni akti donose do 29. veljače 2016. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43.a stavka 2.”;

| 6. | umeću se sljedeći članci:
  „Članak 18.d
  1.   Komisija uspostavlja i upravlja registrom (‚registar uvoza, izvoza i provoza’) koji sadrži podatke o:






  (a) | uvozu robe; |
| --- | --- | --- |

6.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 18.d

1.   Komisija uspostavlja i upravlja registrom (‚registar uvoza, izvoza i provoza’) koji sadrži podatke o:

(a)

uvozu robe;

| (b) | provozu robe; i |
| --- | --- |

(b)

provozu robe; i

| (c) | izvozu robe, u mjeri u kojoj je roba iz ove točke obuhvaćena područjem primjene:






  i. | članka 2. Direktive 92/84/EEZ; |
| --- | --- | --- |

(c)

izvozu robe, u mjeri u kojoj je roba iz ove točke obuhvaćena područjem primjene:

i.

članka 2. Direktive 92/84/EEZ;

| ii. | članka 2. Direktive 2011/64/EU; ili |
| --- | --- |

ii.

članka 2. Direktive 2011/64/EU; ili

| iii. | članka 2. stavka 1. Direktive 2003/96/EZ. |
| --- | --- |

iii.

članka 2. stavka 1. Direktive 2003/96/EZ.

Registar uvoza, izvoza i provoza održava se kako je detaljno opisano u prilozima 37. i 38. Uredbi Komisije (EEZ) br. 2454/93 (13).

Komisija sustavno reproducira podatke iz izvora kojima upravlja Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 952/2013 u registar uvoza, izvoza i provoza. Države članice mogu Komisiji dostaviti podatke u vezi s provozom robe unutar države članice i izravnim izvozom, ovisno o dostupnosti podataka i informatičkoj infrastrukturi država članica.

Odjeli koje imenuju Komisija i nacionalna tijela iz članka 29. ove Uredbe mogu se koristiti registrom za analizu podataka i usporedbu podataka u registru uvoza, izvoza i provoza s CSM-ovima prijavljenima u registru CMS-ova i mogu razmjenjivati informacije o rezultatima za potrebe ove Uredbe.

2.   Registar uvoza, izvoza i provoza dostupan je nacionalnim tijelima iz članka 29. ove Uredbe. Unutar Komisije samo su imenovani analitičari ovlašteni obrađivati podatke sadržane u registru uvoza, izvoza i provoza.

Države članice imaju izravan pristup:

| (a) | podacima o svim deklaracijama izrađenima i podnesenima u dotičnoj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

podacima o svim deklaracijama izrađenima i podnesenima u dotičnoj državi članici;

| (b) | podacima koji se odnose na gospodarske subjekte kojima broj EORI, kako je predviđeno Uredbom (EEZ) br. 2454/93 dodjeljuju tijela te države članice; |
| --- | --- |

(b)

podacima koji se odnose na gospodarske subjekte kojima broj EORI, kako je predviđeno Uredbom (EEZ) br. 2454/93 dodjeljuju tijela te države članice;

| (c) | podacima o provozu; |
| --- | --- |

(c)

podacima o provozu;

| (d) | svim drugim podacima osim osobnih podataka iz članka 41.b stavka 2. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(d)

svim drugim podacima osim osobnih podataka iz članka 41.b stavka 2. ove Uredbe.

Nakon što nadležna tijela unesu podatke u Carinski informatički sustav iz članka 23. stavka 1. ove Uredbe ili podatke iz istražnog dosjea u Identifikacijsku bazu podataka carinskih dosjea iz članka 41.a stavka 1. ove Uredbe u skladu s člankom 41.b ove Uredbe, ona imaju pristup svim podacima u registru uvoza, izvoza i provoza koji se odnose na taj unos ili taj istražni dosje.

3.   Uredba (EZ) br. 45/2001 primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju provodi Komisija u kontekstu podataka uključenih u registar uvoza, izvoza i provoza.

Komisija se smatra voditeljem obrade u smislu članka 2. točke (d) Uredbe (EZ) br. 45/2001.

Registar uvoza, izvoza i provoza podliježe prethodnoj provjeri Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s člankom 27. Uredbe (EZ) br. 45/2001.

Podaci sadržani u registru uvoza, izvoza i provoza ne smiju se čuvati duže od pet godina, uz dodatno razdoblje od dvije godine ako je to opravdano.

4.   Registar uvoza, izvoza i provoza ne uključuje posebne kategorije podataka u smislu članka 10. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 45/2001.

Komisija provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi zaštitila osobne podatke od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili neovlaštenog objavljivanja, promjene i pristupa ili svakog drugog neovlaštenog oblika obrade.

5.   Komisija i države članice dužne su štititi povjerljive poslovne informacije. Komisija i države članice primjenjuju najviša tehnička, organizacijska i kadrovska sigurnosna pravila o profesionalnoj tajni ili drugim istovrsnim obvezama povjerljivosti na svoje stručnjake u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Unije.

Komisija i države članice dužne su osigurati da se poštuju zahtjevi drugih država članica u pogledu povjerljivog postupanja s informacijama koje se razmjenjuju putem registra uvoza, izvoza i provoza.

Članak 18.e

Komisija može zatražiti od države članice dokumente koji se prilažu uvoznim i izvoznim deklaracijama i za koje su popratne dokumente izradili ili prikupili gospodarski subjekti, s obzirom na istrage u vezi s provedbom carinskog zakonodavstva.

Zahtjev iz prvog stavka upućuje se nadležnim tijelima. Ako država članica odredi više od jednog nadležnog tijela, ona mora utvrditi upravni odjel odgovoran za odgovaranje na zahtjev Komisije.

Država članica u roku od četiri tjedna od primitka zahtjeva Komisije:

| — | dostavlja traženu dokumentaciju; ako je opravdano, unutar dodatnog razdoblja od šest tjedana, |
| --- | --- |

—

dostavlja traženu dokumentaciju; ako je opravdano, unutar dodatnog razdoblja od šest tjedana,

| — | obavješćuje Komisiju da zahtjev nije bilo moguće ispuniti jer gospodarski subjekt nije pružio zatražene podatke; ili |
| --- | --- |

—

obavješćuje Komisiju da zahtjev nije bilo moguće ispuniti jer gospodarski subjekt nije pružio zatražene podatke; ili

| — | odbija zahtjev uslijed odluke koju donese upravno ili sudsko tijelo te države članice u skladu s člankom 3. |
| --- | --- |

—

odbija zahtjev uslijed odluke koju donese upravno ili sudsko tijelo te države članice u skladu s člankom 3.

(13)  Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).”;"

| 7. | članak 21. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   S nalazima i informacijama dobivenima tijekom misija Zajednice iz članka 20., a posebno s dokumentima koje predaju nadležna tijela dotičnih trećih zemalja, kao i s informacijama dobivenima tijekom upravne istrage, uključujući tijekom istraga službi Komisije, postupa se u skladu s člankom 45.”; |
| --- | --- |

7.

članak 21. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   S nalazima i informacijama dobivenima tijekom misija Zajednice iz članka 20., a posebno s dokumentima koje predaju nadležna tijela dotičnih trećih zemalja, kao i s informacijama dobivenima tijekom upravne istrage, uključujući tijekom istraga službi Komisije, postupa se u skladu s člankom 45.”;

| 8. | članak 23. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 43. o utvrđivanju tih postupaka u vezi s primjenom poljoprivrednih odredaba koje zahtijevaju unos informacija u CIS.
  Ti delegirani akti donose se do 29. veljače 2016.”; |
| --- | --- |

8.

članak 23. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 43. o utvrđivanju tih postupaka u vezi s primjenom poljoprivrednih odredaba koje zahtijevaju unos informacija u CIS.

Ti delegirani akti donose se do 29. veljače 2016.”;

| 9. | članak 25. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Komisija putem provedbenih akata donosi odredbe koje se odnose na stavke koje treba uključiti u CIS u odnosu na svaku od kategorija iz članka 24. u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje cilja CIS-a. Osobni podaci ne smiju se nalaziti u kategoriji iz članka 24. točke (e). Ti se provedbeni akti donose do 29. veljače 2016. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43.a stavka 2.”; |
| --- | --- |

9.

članak 25. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisija putem provedbenih akata donosi odredbe koje se odnose na stavke koje treba uključiti u CIS u odnosu na svaku od kategorija iz članka 24. u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje cilja CIS-a. Osobni podaci ne smiju se nalaziti u kategoriji iz članka 24. točke (e). Ti se provedbeni akti donose do 29. veljače 2016. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43.a stavka 2.”;

| 10. | članak 29. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Pristup podacima koji su sadržani u CIS-u rezerviran je isključivo za nacionalna tijela koja imenuje svaka država članica i za odjele koje imenuje Komisija. Ta nacionalna tijela su carinska tijela, ali mogu uključivati i druga tijela koja su u skladu sa zakonom, propisima i postupcima u predmetnoj državi članici nadležna za postupanje u svrhu postizanja cilja navedenog u članku 23. stavku 2.
  Partner CIS-a koji pruža podatke ima pravo odlučiti koje od nacionalnih tijela navedenih u prvom podstavku ovog stavka može imati pristup podacima koje je uključio u CIS.
  2.   Svaka država članica Komisiji šalje popis svojih imenovanih nadležnih nacionalnih tijela koja imaju pristup CIS-u te za svako tijelo navodi kojim podacima smije imati pristup i u koju svrhu.
  Komisija provjerava s dotičnim državama članicama popis imenovanih nacionalnih tijela radi li se o nerazmjernim imenovanjima. Nakon te provjere dotične države članice potvrđuju ili mijenjaju popis imenovanih nacionalnih tijela. Komisija o tome obavješćuje druge države članice. Ona također obavješćuje sve države članice o odgovarajućim pojedinostima vezanim za odjele Komisije ovlaštene da imaju pristup CIS-u.
  Popis tako imenovanih nacionalnih tijela i odjela Komisije objavljuje Komisija u svrhu informiranja u Službenom listu Europske unije, a naknadna ažuriranja popisa Komisija objavljuje na internetu.”; |
| --- | --- |

10.

članak 29. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Pristup podacima koji su sadržani u CIS-u rezerviran je isključivo za nacionalna tijela koja imenuje svaka država članica i za odjele koje imenuje Komisija. Ta nacionalna tijela su carinska tijela, ali mogu uključivati i druga tijela koja su u skladu sa zakonom, propisima i postupcima u predmetnoj državi članici nadležna za postupanje u svrhu postizanja cilja navedenog u članku 23. stavku 2.

Partner CIS-a koji pruža podatke ima pravo odlučiti koje od nacionalnih tijela navedenih u prvom podstavku ovog stavka može imati pristup podacima koje je uključio u CIS.

2.   Svaka država članica Komisiji šalje popis svojih imenovanih nadležnih nacionalnih tijela koja imaju pristup CIS-u te za svako tijelo navodi kojim podacima smije imati pristup i u koju svrhu.

Komisija provjerava s dotičnim državama članicama popis imenovanih nacionalnih tijela radi li se o nerazmjernim imenovanjima. Nakon te provjere dotične države članice potvrđuju ili mijenjaju popis imenovanih nacionalnih tijela. Komisija o tome obavješćuje druge države članice. Ona također obavješćuje sve države članice o odgovarajućim pojedinostima vezanim za odjele Komisije ovlaštene da imaju pristup CIS-u.

Popis tako imenovanih nacionalnih tijela i odjela Komisije objavljuje Komisija u svrhu informiranja u Službenom listu Europske unije, a naknadna ažuriranja popisa Komisija objavljuje na internetu.”;

| 11. | članak 30. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Popis tako imenovanih nacionalnih tijela ili odjela objavljuje Komisija u svrhu informiranja u Službenom listu Europske unije, a naknadna ažuriranja popisa Komisija objavljuje na internetu.”; |
| --- | --- | --- |

11.

članak 30. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Popis tako imenovanih nacionalnih tijela ili odjela objavljuje Komisija u svrhu informiranja u Službenom listu Europske unije, a naknadna ažuriranja popisa Komisija objavljuje na internetu.”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Podaci dobiveni iz CIS-a mogu se, uz prethodno odobrenje države članice koja ih je uključila u CIS te pod uvjetima koje ona nameće, priopćiti radi uporabe nacionalnim tijelima, osim onih iz stavka 2., trećim zemljama i međunarodnim ili regionalnim organizacijama i/ili agencijama Unije koje doprinose zaštiti financijskih interesa Unije i ispravnoj primjeni carinskog zakonodavstva. Svaka država članica poduzima posebne mjere kako bi osigurala zaštitu takvih podataka kada se oni prenose ili dostavljaju odjelima izvan njezinoga državnog područja.
  Prvi podstavak ovog stavka primjenjuje se mutatis mutandis na Komisiju ako je ona podatke unijela u CIS.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Podaci dobiveni iz CIS-a mogu se, uz prethodno odobrenje države članice koja ih je uključila u CIS te pod uvjetima koje ona nameće, priopćiti radi uporabe nacionalnim tijelima, osim onih iz stavka 2., trećim zemljama i međunarodnim ili regionalnim organizacijama i/ili agencijama Unije koje doprinose zaštiti financijskih interesa Unije i ispravnoj primjeni carinskog zakonodavstva. Svaka država članica poduzima posebne mjere kako bi osigurala zaštitu takvih podataka kada se oni prenose ili dostavljaju odjelima izvan njezinoga državnog područja.

Prvi podstavak ovog stavka primjenjuje se mutatis mutandis na Komisiju ako je ona podatke unijela u CIS.”;

| 12. | naslov poglavlja 4. glave V. zamjenjuje se sljedećim:

  „Poglavlje 4.


  Pohrana podataka”; |
| --- | --- |

12.

naslov poglavlja 4. glave V. zamjenjuje se sljedećim:

„Poglavlje 4.

Pohrana podataka”;

| 13. | članak 33. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 33.
  Podaci uključeni u CIS čuvaju se samo onoliko vremena koliko je potrebno da se ostvari svrha zbog koje su bili uneseni i ne smiju se pohranjivati na razdoblje dulje od pet godina, uz dodatno razdoblje od dvije godine ako je to opravdano.”; |
| --- | --- |

13.

članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 33.

Podaci uključeni u CIS čuvaju se samo onoliko vremena koliko je potrebno da se ostvari svrha zbog koje su bili uneseni i ne smiju se pohranjivati na razdoblje dulje od pet godina, uz dodatno razdoblje od dvije godine ako je to opravdano.”;

| 14. | članku 37. dodaje se sljedeći stavak:
  „5.   Europski nadzornik za zaštitu podataka surađuje sa Zajedničkim nadzornim tijelom, uspostavljenim na temelju Odluke Vijeća 2009/917/PUP (14), svaki djelujući u okviru svojih nadležnosti, a u cilju osiguravanja usklađenog nadzora i revizije CIS-a.

  (14)  Odluka Vijeća 2009/917/PUP od 30. studenoga 2009. o upotrebi informacijske tehnologije u carinske svrhe (SL L 323, 10.12.2009., str. 20.).”;" |
| --- | --- |

14.

članku 37. dodaje se sljedeći stavak:

„5.   Europski nadzornik za zaštitu podataka surađuje sa Zajedničkim nadzornim tijelom, uspostavljenim na temelju Odluke Vijeća 2009/917/PUP (14), svaki djelujući u okviru svojih nadležnosti, a u cilju osiguravanja usklađenog nadzora i revizije CIS-a.

(14)  Odluka Vijeća 2009/917/PUP od 30. studenoga 2009. o upotrebi informacijske tehnologije u carinske svrhe (SL L 323, 10.12.2009., str. 20.).”;"

| 15. | članak 38. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. briše se točka (b); |
| --- | --- | --- |

15.

članak 38. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. briše se točka (b);

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Posebno, i države članice i Komisija poduzimaju mjere:






  (a) | sprečavanja pristupa neovlaštenih osoba uređajima koji se koriste za obradu podataka; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Posebno, i države članice i Komisija poduzimaju mjere:

(a)

sprečavanja pristupa neovlaštenih osoba uređajima koji se koriste za obradu podataka;

| (b) | zaštite podataka i medija s podacima od čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja koje provode neovlaštene osobe; |
| --- | --- |

(b)

zaštite podataka i medija s podacima od čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja koje provode neovlaštene osobe;

| (c) | sprečavanja neovlaštenog unosa podataka i svakog neovlaštenog pregledavanja, izmjene ili brisanja podataka; |
| --- | --- |

(c)

sprečavanja neovlaštenog unosa podataka i svakog neovlaštenog pregledavanja, izmjene ili brisanja podataka;

| (d) | sprečavanja pristupa neovlaštenim osobama podacima u CIS-u pomoću opreme za prijenos podataka; |
| --- | --- |

(d)

sprečavanja pristupa neovlaštenim osobama podacima u CIS-u pomoću opreme za prijenos podataka;

| (e) | jamčenja da, s obzirom na korištenje CIS-om, ovlaštene osobe imaju pravo pristupa samo onim podacima za koje su nadležne; |
| --- | --- |

(e)

jamčenja da, s obzirom na korištenje CIS-om, ovlaštene osobe imaju pravo pristupa samo onim podacima za koje su nadležne;

| (f) | jamčenja da je moguće provjeriti i ustanoviti kojim se tijelima podaci mogu prenijeti opremom za prijenos podataka; |
| --- | --- |

(f)

jamčenja da je moguće provjeriti i ustanoviti kojim se tijelima podaci mogu prenijeti opremom za prijenos podataka;

| (g) | jamčenja da je moguće provjeriti i ustanoviti ex post facto koji su podaci bili uvršteni u CIS, kada ih je i tko uvrstio te nadgledati ispitivanje; |
| --- | --- |

(g)

jamčenja da je moguće provjeriti i ustanoviti ex post facto koji su podaci bili uvršteni u CIS, kada ih je i tko uvrstio te nadgledati ispitivanje;

| (h) | sprečavanja neovlaštenog čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja podataka tijekom prijenosa podataka i transporta medija s podacima.”; |
| --- | --- |

(h)

sprečavanja neovlaštenog čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja podataka tijekom prijenosa podataka i transporta medija s podacima.”;

| 16. | članak 41.d mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Razdoblje pohrane podataka ovisi o zakonima, propisima i postupcima države članice koja ih dostavlja. Maksimalna i nekumulativna razdoblja koja se računaju od datuma unosa podataka u istražni dosje i koja se ne smiju premašiti jesu sljedeća:






  (a) | podaci koji se odnose na trenutačne istražne dosjee ne smiju se čuvati dulje od tri godine ako u tom razdoblju nije utvrđeno djelo kojim je povrijeđeno carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo; podaci se moraju prikazati u anonimnom obliku prije isteka tog roka nakon isteka godine dana od posljednjeg pregleda; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

članak 41.d mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Razdoblje pohrane podataka ovisi o zakonima, propisima i postupcima države članice koja ih dostavlja. Maksimalna i nekumulativna razdoblja koja se računaju od datuma unosa podataka u istražni dosje i koja se ne smiju premašiti jesu sljedeća:

(a)

podaci koji se odnose na trenutačne istražne dosjee ne smiju se čuvati dulje od tri godine ako u tom razdoblju nije utvrđeno djelo kojim je povrijeđeno carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo; podaci se moraju prikazati u anonimnom obliku prije isteka tog roka nakon isteka godine dana od posljednjeg pregleda;

| (b) | podaci o upravnim ili kaznenim istragama u okviru kojih je otkriveno djelo kojim je povrijeđeno carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo, ali u tom pogledu nije donesena nijedna upravna odluka, nije izrečena presuda ili naložen plaćanje novčane kazne ili upravna sankcija, ne smiju se čuvati dulje od šest godina; |
| --- | --- |

(b)

podaci o upravnim ili kaznenim istragama u okviru kojih je otkriveno djelo kojim je povrijeđeno carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo, ali u tom pogledu nije donesena nijedna upravna odluka, nije izrečena presuda ili naložen plaćanje novčane kazne ili upravna sankcija, ne smiju se čuvati dulje od šest godina;

| (c) | podaci o upravnim ili kaznenim istragama na temelju kojih je donesena upravna odluka, izrečena presuda ili naloženo plaćanje novčane kazne ili upravna sankcija ne smiju se čuvati dulje od 10 godina.”; |
| --- | --- |

(c)

podaci o upravnim ili kaznenim istragama na temelju kojih je donesena upravna odluka, izrečena presuda ili naloženo plaćanje novčane kazne ili upravna sankcija ne smiju se čuvati dulje od 10 godina.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Komisija podatke prikazuje u anonimnom obliku ili ih briše čim istekne maksimalni rok pohrane predviđen u stavku 1.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Komisija podatke prikazuje u anonimnom obliku ili ih briše čim istekne maksimalni rok pohrane predviđen u stavku 1.”;

| 17. | članak 43. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 43.
  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima ovim člankom.
  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... (15). Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 23. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave Odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 23. stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- |

17.

članak 43. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 43.

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima ovim člankom.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... (15). Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 23. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave Odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 23. stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| 18. | umeće se sljedeći članak:
  „Članak 43.a
  1.   Komisiji pomaže Odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16).
  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
  Članak 43.b
  Komisija do ... (17) provodi procjenu:






  — | potrebe da se prošire podaci o izvozu sadržani u registrima iz članaka 18.a i 18.d tako da se uključe podaci o robi osim one utvrđene u članku 18.a stavku 4. prvom podstavku točki (b) i članku 18.d. stavku 1. točki (c), i |
| --- | --- | --- |

18.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 43.a

1.   Komisiji pomaže Odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 43.b

Komisija do ... (17) provodi procjenu:

—

potrebe da se prošire podaci o izvozu sadržani u registrima iz članaka 18.a i 18.d tako da se uključe podaci o robi osim one utvrđene u članku 18.a stavku 4. prvom podstavku točki (b) i članku 18.d. stavku 1. točki (c), i

| — | izvedivosti proširenja podataka sadržanih u registru prijevoza tako da se uključe podaci o uvozu, izvozu i provozu robe kopnom i zrakom. |
| --- | --- |

—

izvedivosti proširenja podataka sadržanih u registru prijevoza tako da se uključe podaci o uvozu, izvozu i provozu robe kopnom i zrakom.

(16)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”;"

| 19. | u članku 53. dodaje se sljedeći stavak:
  „Za prijevoznike koji su na dan ... (18) obvezani privatnim ugovorima koji ih sprečavaju u ispunjenju njihove obveze prijavljivanja utvrđene u članku 18.a stavku 4., ta se obveza primjenjuje od ... (19).” |
| --- | --- |

19.

u članku 53. dodaje se sljedeći stavak:

„Za prijevoznike koji su na dan ... (18) obvezani privatnim ugovorima koji ih sprečavaju u ispunjenju njihove obveze prijavljivanja utvrđene u članku 18.a stavku 4., ta se obveza primjenjuje od ... (19).”

Članak 2.

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Primjenjuje se od 1. rujna 2016.

3.   Neovisno o stavku 2. ovog članka, članak 1. točke 5., 8., 9., 17. i 18. primjenjuju se od ... (18).

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i mišljenje Vijeća u prvom čitanju od 15. lipnja 2015. Stajalište Europskog parlamenta od ... (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).

2

(3)  Odluka br. 70/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o okruženju bez papira za carinu i trgovinu (SL L 23, 26.1.2008., str. 21.).

3

(4)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2009/917/PUP od 30. studenoga 2009. o upotrebi informacijske tehnologije u carinske svrhe (SL L 323, 10.12.2009., str. 20.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

7

(15)  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

15

(17)  Dvije godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

17

(18)  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

18

(19)  Godinu dana od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

19

---

| 21.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 239/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 239/12

---

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 10/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima

(2015/C 239/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 26. studenoga 2013. Vijeću podnijela navedeni prijedlog, koji se temelji na člancima 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a cilj mu je poboljšati funkcioniranje sustava za borbu protiv prijevara u području carina. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. studenoga 2013. Vijeću podnijela navedeni prijedlog, koji se temelji na člancima 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a cilj mu je poboljšati funkcioniranje sustava za borbu protiv prijevara u području carina.

| 2. | Revizorski sud dao je 18. ožujka 2014. svoje mišljenje. |
| --- | --- |

2.

Revizorski sud dao je 18. ožujka 2014. svoje mišljenje.

| 3. | Europski parlament donio je 15. travnja 2014. stajalište u prvom čitanju (1). |
| --- | --- |

3.

Europski parlament donio je 15. travnja 2014. stajalište u prvom čitanju (1).

| 4. | Radna skupina za carinsku uniju na raznim je sastancima razmotrila prijedlog za vrijeme mandata grčkog i talijanskog predsjedništva te je na sastanku 9. rujna 2014. postigla opći dogovor o kompromisnom tekstu predsjedništva iz dok. 13179/14, protiv kojeg su glasovale delegacije AT i DE, a delegacija ES suzdržala se od glasovanja. |
| --- | --- |

4.

Radna skupina za carinsku uniju na raznim je sastancima razmotrila prijedlog za vrijeme mandata grčkog i talijanskog predsjedništva te je na sastanku 9. rujna 2014. postigla opći dogovor o kompromisnom tekstu predsjedništva iz dok. 13179/14, protiv kojeg su glasovale delegacije AT i DE, a delegacija ES suzdržala se od glasovanja.

| 5. | Odbor stalnih predstavnika ovlastio je 23. rujna 2014. predsjedništvo za održavanje trijaloških sastanaka s Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Odbor stalnih predstavnika ovlastio je 23. rujna 2014. predsjedništvo za održavanje trijaloških sastanaka s Europskim parlamentom.

| 6. | Tri trijaloška sastanka održana su 10. studenoga, 10. prosinca i 18. prosinca 2014. (2). Kompromis koji je tom prilikom postignut potvrdio je Odbor stalnih predstavnika. Nakon toga, dopisom od 23. ožujka 2015., Europski parlament obavijestio je Vijeće da će Europski parlament odobriti stajalište Vijeća bez izmjena u drugom čitanju. |
| --- | --- |

6.

Tri trijaloška sastanka održana su 10. studenoga, 10. prosinca i 18. prosinca 2014. (2). Kompromis koji je tom prilikom postignut potvrdio je Odbor stalnih predstavnika. Nakon toga, dopisom od 23. ožujka 2015., Europski parlament obavijestio je Vijeće da će Europski parlament odobriti stajalište Vijeća bez izmjena u drugom čitanju.

| 7. | U tom kontekstu na sjednici održanoj 20. travnja 2015. Vijeće je donijelo politički dogovor, kako je utvrđeno u dok. 7565/15. |
| --- | --- |

7.

U tom kontekstu na sjednici održanoj 20. travnja 2015. Vijeće je donijelo politički dogovor, kako je utvrđeno u dok. 7565/15.

II.   CILJ

| 8. | Ovom se Uredbom utvrđuju izmjene Uredbe (EZ) br. 515/97. Te izmjene imaju za cilj rješavanje nedostataka u postojećim sustavima za otkrivanje carinskih prijevara i kašnjenja u istragama OLAF-a, racionalizaciju nadzora zaštite podataka te pojašnjenje mogućnosti ograničavanja vidljivosti podataka i pravila o prihvatljivosti dokaza prikupljenih u okviru uzajamne pomoći. |
| --- | --- |

8.

Ovom se Uredbom utvrđuju izmjene Uredbe (EZ) br. 515/97. Te izmjene imaju za cilj rješavanje nedostataka u postojećim sustavima za otkrivanje carinskih prijevara i kašnjenja u istragama OLAF-a, racionalizaciju nadzora zaštite podataka te pojašnjenje mogućnosti ograničavanja vidljivosti podataka i pravila o prihvatljivosti dokaza prikupljenih u okviru uzajamne pomoći.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

A.   Općenito

| 9. | Vijeće je unijelo određeni broj izmjena originalnog prijedloga i znatno promijenilo strukturu teksta. Europski parlament istodobno je izglasao 53 amandmana na prijedlog Komisije.
  Stajalištem Vijeća u prvom čitanju stoga se mijenja izvorni prijedlog Komisije djelomičnim ponovnim formuliranjem na temelju dogovora postignutog s Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

9.

Vijeće je unijelo određeni broj izmjena originalnog prijedloga i znatno promijenilo strukturu teksta. Europski parlament istodobno je izglasao 53 amandmana na prijedlog Komisije.

Stajalištem Vijeća u prvom čitanju stoga se mijenja izvorni prijedlog Komisije djelomičnim ponovnim formuliranjem na temelju dogovora postignutog s Europskim parlamentom.

B.   Ključna pitanja politika

10.   Definicije

Definicija „carinsko zakonodavstvo” izmijenjena je u skladu s Uredbom (EU) br. 952/2013 te su dodane definicije „carinsko područje Unije” i „prijevoznici”.

11.   Prihvatljivi dokazi

Vijeće je pojasnilo pravila o prihvatljivosti dokaza u administrativnim i sudskim postupcima.

12.   Registri

Razjašnjeni su cilj, sadržaj i korištenje registrima utvrđenima na temelju ove Uredbe. Vijeće je navelo da bi države članice trebale imati jednaku razinu pristupa registru CSM-ova kao Komisija i da bi prijevoznici trebali prijavljivati podatke o izvozu pošiljki osjetljive robe, kao što su duhan i duhanski proizvodi, alkohol i alkoholna pića te energenti, u registar poruka o statusu kontejnera (CSM-ovi). Povučena je mogućnost prijenosa odabranih podataka iz „registra za uvoz, izvoz i provoz” međunarodnim organizacijama ili agencijama EU-a.

13.   Kretanja kontejnera među trećim zemljama

Vijeće je navelo pojašnjenje pravila povezanih s onim kretanjima kontejnera koja ne treba prijaviti u registar CSM-ova.

14.   Zaštita podataka

Upućivanja na pravila o zaštiti podataka pojednostavnjena su, u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

15.   Zahtjev Komisije državama članicama za dokumentima

Vijeće je pojasnilo da države članice, na zahtjev Komisije, moraju dostaviti dokazne isprave o uvoznim i izvoznim deklaracijama te da bi takav zahtjev trebalo obraditi u razdoblju od četiri tjedna.

16.   Pohrana podataka

Podaci uključeni u Carinski informacijski sustav (CIS) trebali bi biti pohranjeni na razdoblje od najviše pet godina, uz dodatne dvije godine ako je to opravdano.

17.   Procjena

Vijeće je predvidjelo da Komisija, dvije godine nakon stupanja na snagu Uredbe, procijeni potrebu za proširenjem podataka o izvozu te podataka o kretanju kopnom i zrakom u odgovarajućim registrima.

18.   Datum početka primjene

Datum početka primjene određen je za 1. rujna 2016., uzimajući u obzir delegirane i provedbene akte koje treba donijeti te pripremne zadaće koje trebaju ispuniti države članice.

19.   Uvodne izjave

Vijeće je izmijenilo uvodne izjave kako bi odgovarale izmijenjenim operativnim dijelovima Uredbe i kako bi odražavale određene bojazni koje je izrazio Europski parlament.

IV.   ZAKLJUČAK

Prilikom utvrđivanja stajališta Vijeće je u potpunosti uzelo u obzir prijedlog Komisije i stajalište Europskog parlamenta u prvom čitanju.

---

(1)  8658/14 CODEC 1023 UD 112 AGRI 294 ENFOCUSTOMS 46 PE 250.

(2)  U siječnju 2015. latvijsko predsjedništvo naknadno se bavilo preostalim tehničkim pitanjima.

---

| 21.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 239/14

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 11/2015 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije

Usvojeno od strane Vijeća 23. lipnja 2015.

(2015/C 239/03)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 254. prvi stavak i članak 281. drugi stavak,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,

uzimajući u obzir zahtjev Suda,

uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Zbog postupnog proširenja nadležnosti Općeg suda od njegova osnivanja, broj predmeta pred Općim sudom već godinama kontinuirano raste, što je s vremenom dovelo do povećanja broja predmeta koji su u tijeku pred tim sudom. To utječe na trajanje postupaka. |
| --- | --- |

(1)

Zbog postupnog proširenja nadležnosti Općeg suda od njegova osnivanja, broj predmeta pred Općim sudom već godinama kontinuirano raste, što je s vremenom dovelo do povećanja broja predmeta koji su u tijeku pred tim sudom. To utječe na trajanje postupaka.

| (2) | Trenutačno trajanje postupaka se iz perspektive stranaka postupka ne čini prihvatljivo, a posebno s obzirom na zahtjeve navedene u članku 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i članku 6. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. |
| --- | --- |

(2)

Trenutačno trajanje postupaka se iz perspektive stranaka postupka ne čini prihvatljivo, a posebno s obzirom na zahtjeve navedene u članku 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i članku 6. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.

| (3) | Situacija u kojoj se nalazi Opći sud ima strukturne uzroke povezane s, između ostalog, povećanjem broja i raznovrsnosti pravnih akata institucija, tijela, ureda i agencija Unije kao i s opsegom i složenošću predmeta pred Općim sudom, posebno u području tržišnog natjecanja i državnih potpora. |
| --- | --- |

(3)

Situacija u kojoj se nalazi Opći sud ima strukturne uzroke povezane s, između ostalog, povećanjem broja i raznovrsnosti pravnih akata institucija, tijela, ureda i agencija Unije kao i s opsegom i složenošću predmeta pred Općim sudom, posebno u području tržišnog natjecanja i državnih potpora.

| (4) | Zbog toga bi trebalo poduzeti potrebne mjere za rješavanje situacije, a Ugovorima predviđeno korištenje mogućnosti povećanja broja sudaca Općeg suda omogućilo bi, u kratkom roku, i smanjivanje broja predmeta koji su u tijeku i skraćivanje prekomjernog trajanja postupaka pred Općim sudom. |
| --- | --- |

(4)

Zbog toga bi trebalo poduzeti potrebne mjere za rješavanje situacije, a Ugovorima predviđeno korištenje mogućnosti povećanja broja sudaca Općeg suda omogućilo bi, u kratkom roku, i smanjivanje broja predmeta koji su u tijeku i skraćivanje prekomjernog trajanja postupaka pred Općim sudom.

| (5) | Uzimajući u obzir vjerojatni razvoj radnog opterećenja Općeg suda broj sudaca trebalo bi, na kraju procesa koji se sastoji od tri faze, utvrditi na 56, pri čemu se podrazumijeva da ni u kojem trenutku u Općem sudu ne mogu biti više od dva suca imenovana na prijedlog iste države članice. |
| --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir vjerojatni razvoj radnog opterećenja Općeg suda broj sudaca trebalo bi, na kraju procesa koji se sastoji od tri faze, utvrditi na 56, pri čemu se podrazumijeva da ni u kojem trenutku u Općem sudu ne mogu biti više od dva suca imenovana na prijedlog iste države članice.

| (6) | Kako bi se brzo smanjio broj zaostalih predmeta koji su u tijeku, dvanaest dodatnih sudaca trebalo bi stupiti na dužnost ... (2). |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se brzo smanjio broj zaostalih predmeta koji su u tijeku, dvanaest dodatnih sudaca trebalo bi stupiti na dužnost ... (2).

| (7) | Nadležnost za odlučivanje u prvom stupnju o službeničkim predmetima Unije i sedam mjesta sudaca Službeničkog suda Europske unije trebalo bi, na temelju budućeg zakonodavnog zahtjeva Suda, prenijeti na Opći sud u rujnu 2016. |
| --- | --- |

(7)

Nadležnost za odlučivanje u prvom stupnju o službeničkim predmetima Unije i sedam mjesta sudaca Službeničkog suda Europske unije trebalo bi, na temelju budućeg zakonodavnog zahtjeva Suda, prenijeti na Opći sud u rujnu 2016.

| (8) | Preostalih devet dodatnih sudaca trebali bi stupiti na dužnost u rujnu 2019. Kako bi se osigurala ekonomičnost, to ne bi smjelo dovesti do zapošljavanja dodatnih sudskih savjetnika ili drugog pomoćnog osoblja. Mjerama interne reorganizacije unutar same institucije trebalo bi osigurati učinkovitu upotrebu postojećih ljudskih potencijala. |
| --- | --- |

(8)

Preostalih devet dodatnih sudaca trebali bi stupiti na dužnost u rujnu 2019. Kako bi se osigurala ekonomičnost, to ne bi smjelo dovesti do zapošljavanja dodatnih sudskih savjetnika ili drugog pomoćnog osoblja. Mjerama interne reorganizacije unutar same institucije trebalo bi osigurati učinkovitu upotrebu postojećih ljudskih potencijala.

| (9) | Potrebno je na odgovarajući način prilagoditi odredbe Statuta Suda Europske unije o djelomičnoj zamjeni sudaca i nezavisnih odvjetnika koja se provodi svake tri godine. |
| --- | --- |

(9)

Potrebno je na odgovarajući način prilagoditi odredbe Statuta Suda Europske unije o djelomičnoj zamjeni sudaca i nezavisnih odvjetnika koja se provodi svake tri godine.

| (10) | Protokol br. 3 o Statutu Suda Europske unije trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Protokol br. 3 o Statutu Suda Europske unije trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Protokol br. 3 o Statutu Suda Europske unije mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 9.
  Kada se svake tri godine provodi djelomična zamjena sudaca, zamjenjuje se polovica sudaca. Ako je broj sudaca neparan, broj sudaca koji se zamjenjuju jest naizmjenično prvi broj iznad polovice broja sudaca, a zatim prvi broj ispod polovice broja sudaca.
  Prvi stavak primjenjuje se i kada se svake tri godine provodi djelomična zamjena nezavisnih odvjetnika.”. |
| --- | --- |

1.

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

Kada se svake tri godine provodi djelomična zamjena sudaca, zamjenjuje se polovica sudaca. Ako je broj sudaca neparan, broj sudaca koji se zamjenjuju jest naizmjenično prvi broj iznad polovice broja sudaca, a zatim prvi broj ispod polovice broja sudaca.

Prvi stavak primjenjuje se i kada se svake tri godine provodi djelomična zamjena nezavisnih odvjetnika.”.

| 2. | Članak 48. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 48.
  Opći sud sastoji se od






  (a) | 40 sudaca od ... (3); |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 48. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 48.

Opći sud sastoji se od

(a)

40 sudaca od ... (3);

| (b) | 47 sudaca od 1. rujna 2016.; |
| --- | --- |

(b)

47 sudaca od 1. rujna 2016.;

| (c) | dvaju sudaca po državi članici od 1. rujna 2019.”. |
| --- | --- |

(c)

dvaju sudaca po državi članici od 1. rujna 2019.”.

Članak 2.

Mandat dodatnih sudaca Općeg suda koje treba imenovati na temelju članka 48. Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije jest sljedeći:

| (a) | Mandat šest od dvanaest dodatnih sudaca koje treba imenovati od ... (3), završava 31. kolovoza 2016. Tih šest sudaca biraju se ždrijebom. Mandat ostalih šest sudaca završava 31. kolovoza 2019.; |
| --- | --- |

(a)

Mandat šest od dvanaest dodatnih sudaca koje treba imenovati od ... (3), završava 31. kolovoza 2016. Tih šest sudaca biraju se ždrijebom. Mandat ostalih šest sudaca završava 31. kolovoza 2019.;

| (b) | Mandat triju od sedam dodatnih sudaca koje treba imenovati od 1. rujna 2016. završava 31. kolovoza 2019. Ta tri suca biraju se ždrijebom. Mandat ostalih četiriju sudaca završava 31. kolovoza 2022.; |
| --- | --- |

(b)

Mandat triju od sedam dodatnih sudaca koje treba imenovati od 1. rujna 2016. završava 31. kolovoza 2019. Ta tri suca biraju se ždrijebom. Mandat ostalih četiriju sudaca završava 31. kolovoza 2022.;

| (c) | Mandat četiriju od devet dodatnih sudaca odabranih ždrijebom koje treba imenovati od 1. rujna 2019. završava 31. kolovoza 2022. Ta četiri suca biraju se ždrijebom. Mandat ostalih pet sudaca završava 31. kolovoza 2025. |
| --- | --- |

(c)

Mandat četiriju od devet dodatnih sudaca odabranih ždrijebom koje treba imenovati od 1. rujna 2019. završava 31. kolovoza 2022. Ta četiri suca biraju se ždrijebom. Mandat ostalih pet sudaca završava 31. kolovoza 2025.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Stajalište Vijeća u prvom čitanju od 23. lipnja 2015.

1

(2)  „U rujnu 2015.” ili, ako ova Uredba stupi na snagu nakon 31. kolovoza 2015., „nakon stupanja na snagu ove Uredbe”.

2

(3)  „1. rujna 2015.” ili datum stupanja na snagu ove Uredbe ako je taj datum nakon 1. rujna 2015.

3

---

| 21.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 239/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 239/17

---

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 11/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Eurpske unije

(2015/C 239/04)

I.   UVOD

| 1. | Sud je 28. ožujka 2011. podnio zakonodavnu inicijativu (1) u skladu s člankom 281. drugim stavkom UFEU-a za izmjenu Protokola o Statutu Suda kojom se, između ostalog, broj sudaca Općeg suda povećava za dvanaest. Iako su druge predložene izmjene usvojene 11. kolovoza 2012., u Vijeću je bilo nemoguće doći do sporazuma u pogledu povećanja broja sudaca. |
| --- | --- |

1.

Sud je 28. ožujka 2011. podnio zakonodavnu inicijativu (1) u skladu s člankom 281. drugim stavkom UFEU-a za izmjenu Protokola o Statutu Suda kojom se, između ostalog, broj sudaca Općeg suda povećava za dvanaest. Iako su druge predložene izmjene usvojene 11. kolovoza 2012., u Vijeću je bilo nemoguće doći do sporazuma u pogledu povećanja broja sudaca.

| 2. | Europski parlament na plenarnoj sjednici 15. travnja 2014. usvojio je u prvom čitanju svoje stajalište o prijedlogu Suda kojim podupire povećanje broja sudaca Općeg suda za dvanaest. |
| --- | --- |

2.

Europski parlament na plenarnoj sjednici 15. travnja 2014. usvojio je u prvom čitanju svoje stajalište o prijedlogu Suda kojim podupire povećanje broja sudaca Općeg suda za dvanaest.

| 3. | S obzirom na navedeno i uzimajući u obzir ozbiljno povećanje broja predmeta Općeg suda od podnašanja početnog prijedloga Sud je 13. listopada 2014. (2) predložio da ga suzakonodavci izmijene tako da u tri faze do 2019. udvostruče broj sudaca Općeg suda, među ostalim integracijom Službeničkog suda u Opći sud, što bi dovelo do neto povećanja broja sudaca za dvadeset i jednog dodatnog suca. |
| --- | --- |

3.

S obzirom na navedeno i uzimajući u obzir ozbiljno povećanje broja predmeta Općeg suda od podnašanja početnog prijedloga Sud je 13. listopada 2014. (2) predložio da ga suzakonodavci izmijene tako da u tri faze do 2019. udvostruče broj sudaca Općeg suda, među ostalim integracijom Službeničkog suda u Opći sud, što bi dovelo do neto povećanja broja sudaca za dvadeset i jednog dodatnog suca.

| 4. | Temeljem toga Coreper je 11. prosinca 2014. došao do načelnog sporazuma o ključnim elementima reforme kako je utvrđeno u dokumentu 16576/14 od 8. prosinca 2014. |
| --- | --- |

4.

Temeljem toga Coreper je 11. prosinca 2014. došao do načelnog sporazuma o ključnim elementima reforme kako je utvrđeno u dokumentu 16576/14 od 8. prosinca 2014.

| 5. | Tijekom prvog polugodišta 2015. predsjedništvo je pokušavalo započeti neslužbene rasprave s Odborom za pravna pitanja Europskog parlamenta u obliku četverostranog dijaloga uz sudjelovanje Suda i Komisije s ciljem postizanja „ranog sporazuma u drugom čitanju” o reformi kojim bi Vijeće usvojilo stajalište u prvom čitanju na temelju prethodno dogovorenog teksta koje bi onda Europski parlament mogao odobriti u skladu s člankom 294. stavkom 7. točkom (a) UFEU-a. Međutim, ti napori nisu bili okrunjeni uspjehom. |
| --- | --- |

5.

Tijekom prvog polugodišta 2015. predsjedništvo je pokušavalo započeti neslužbene rasprave s Odborom za pravna pitanja Europskog parlamenta u obliku četverostranog dijaloga uz sudjelovanje Suda i Komisije s ciljem postizanja „ranog sporazuma u drugom čitanju” o reformi kojim bi Vijeće usvojilo stajalište u prvom čitanju na temelju prethodno dogovorenog teksta koje bi onda Europski parlament mogao odobriti u skladu s člankom 294. stavkom 7. točkom (a) UFEU-a. Međutim, ti napori nisu bili okrunjeni uspjehom.

| 6. | U tim okolnostima Vijeće je odlučilo usvojiti svoje stajalište u prvom čitanju u skladu s člankom 294. stavkom 5. UFEU-a te ga proslijediti Europskom parlamentu zajedno s ovim obrazloženjem. |
| --- | --- |

6.

U tim okolnostima Vijeće je odlučilo usvojiti svoje stajalište u prvom čitanju u skladu s člankom 294. stavkom 5. UFEU-a te ga proslijediti Europskom parlamentu zajedno s ovim obrazloženjem.

II.   CILJ

| 7. | Zbog postupnog proširenja njegove nadležnosti broj predmeta pred Općim sudom godinama postojano raste, što je s vremenom dovelo do povećanja broja predmeta koji su u tijeku pred tim sudom. To utječe na trajanje postupaka što nije prihvatljivo s gledišta stranaka u sporu i nije u skladu s obvezom Unije da osigura donošenje presude u razumnom roku kako je utvrđeno člankom 47. Povelje o temeljnim pravima Europske unije. Ovo je razlog za zabrinutost osobito u područjima tržišnog natjecanja i državne potpore. |
| --- | --- |

7.

Zbog postupnog proširenja njegove nadležnosti broj predmeta pred Općim sudom godinama postojano raste, što je s vremenom dovelo do povećanja broja predmeta koji su u tijeku pred tim sudom. To utječe na trajanje postupaka što nije prihvatljivo s gledišta stranaka u sporu i nije u skladu s obvezom Unije da osigura donošenje presude u razumnom roku kako je utvrđeno člankom 47. Povelje o temeljnim pravima Europske unije. Ovo je razlog za zabrinutost osobito u područjima tržišnog natjecanja i državne potpore.

| 8. | Uzimajući u obzir ozbiljno povećanje broja predmeta Općeg suda od 2011. Sud je, kao što je navedeno u prethodnoj točci 3., predložio 13. listopada 2014. da suzakonodavci izmijene izvorni prijedlog tako da u tri faze do 2019. udvostruče broj sudaca Općeg suda, među ostalim integracijom Službeničkog suda u Opći sud, kako bi se postigli sljedeći ciljevi:






  — | zaključiti jednako toliko predmeta koliko ih je došlo pred Sud te tako zaustaviti rast broja predmeta u tijeku, |
| --- | --- | --- |

8.

Uzimajući u obzir ozbiljno povećanje broja predmeta Općeg suda od 2011. Sud je, kao što je navedeno u prethodnoj točci 3., predložio 13. listopada 2014. da suzakonodavci izmijene izvorni prijedlog tako da u tri faze do 2019. udvostruče broj sudaca Općeg suda, među ostalim integracijom Službeničkog suda u Opći sud, kako bi se postigli sljedeći ciljevi:

—

zaključiti jednako toliko predmeta koliko ih je došlo pred Sud te tako zaustaviti rast broja predmeta u tijeku,

| — | riješiti zaostale neriješene predmete, |
| --- | --- |

—

riješiti zaostale neriješene predmete,

| — | skratiti trajanje postupaka pred Općim sudom te na taj način smanjiti rizik da se Europsku uniju optužuje za kršenje članka 47. Povelje, |
| --- | --- |

—

skratiti trajanje postupaka pred Općim sudom te na taj način smanjiti rizik da se Europsku uniju optužuje za kršenje članka 47. Povelje,

| — | pojednostaviti pravosudnu arhitekturu Europske unije te promicati dosljednost sudske prakse, |
| --- | --- |

—

pojednostaviti pravosudnu arhitekturu Europske unije te promicati dosljednost sudske prakse,

| — | imati veću fleksibilnost u rješavanju predmeta tako da se u interesu dobrog sudovanja Općem sudu dopusti da dodijeli veći ili manji broj sudaca jednom ili više vijeća ovisno o promjenama u broju predmeta, ili da se određena vijeća učine nadležnima za saslušanja i odluke o predmetima iz određenih područja, |
| --- | --- |

—

imati veću fleksibilnost u rješavanju predmeta tako da se u interesu dobrog sudovanja Općem sudu dopusti da dodijeli veći ili manji broj sudaca jednom ili više vijeća ovisno o promjenama u broju predmeta, ili da se određena vijeća učine nadležnima za saslušanja i odluke o predmetima iz određenih područja,

| — | riješiti opetovane probleme povezane s imenovanjem sudaca Službeničkog suda te spriječiti slične koji bi se mogli pojaviti u vezi s imenovanjem dodatnih sudaca Općeg suda, |
| --- | --- |

—

riješiti opetovane probleme povezane s imenovanjem sudaca Službeničkog suda te spriječiti slične koji bi se mogli pojaviti u vezi s imenovanjem dodatnih sudaca Općeg suda,

| — | vratiti Sudu ovlast da donosi odluke o žalbama u sporovima između Unije i njezinih službenika te na taj način učiniti suvišnim i postupak preispitivanja (čija se provedba pokazala donekle složenom) i ured privremenog suca na Službeničkom sudu. |
| --- | --- |

—

vratiti Sudu ovlast da donosi odluke o žalbama u sporovima između Unije i njezinih službenika te na taj način učiniti suvišnim i postupak preispitivanja (čija se provedba pokazala donekle složenom) i ured privremenog suca na Službeničkom sudu.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

| 9. | Stajalište Vijeća u prvom čitanju u osnovi odgovora prijedlogu Suda od 13. listopada 2014. (vidjeti prethodnu točku 3.) iako sa smanjenim troškovima. Ono predviđa povećanje broja sudaca Općeg suda na pedeset i šest u tri faze:






  — | od rujna 2015. (ili datuma stupanja na snagu Uredbe o izmjeni ako je to nakon 1. rujna 2015.): povećanje broja sudaca za dvanaest, |
| --- | --- | --- |

9.

Stajalište Vijeća u prvom čitanju u osnovi odgovora prijedlogu Suda od 13. listopada 2014. (vidjeti prethodnu točku 3.) iako sa smanjenim troškovima. Ono predviđa povećanje broja sudaca Općeg suda na pedeset i šest u tri faze:

—

od rujna 2015. (ili datuma stupanja na snagu Uredbe o izmjeni ako je to nakon 1. rujna 2015.): povećanje broja sudaca za dvanaest,

| — | od rujna 2016.: prijenos nadležnosti u prvom stupnju u predmetima u vezi s javnom službom Unije na Opći sud te integracija sedam mjesta sudaca Službeničkog suda u Opći sud na temelju budućeg zakonodavnog zahtjeva Suda pod uvjetom da Europski parlament i Vijeće to usvoje, |
| --- | --- |

—

od rujna 2016.: prijenos nadležnosti u prvom stupnju u predmetima u vezi s javnom službom Unije na Opći sud te integracija sedam mjesta sudaca Službeničkog suda u Opći sud na temelju budućeg zakonodavnog zahtjeva Suda pod uvjetom da Europski parlament i Vijeće to usvoje,

| — | od rujna 2019.: povećanje broja sudaca za devet. |
| --- | --- |

—

od rujna 2019.: povećanje broja sudaca za devet.

| 10. | Tijekom prve i druge faze svaki od dodatnih sudaca imao bi tri sudska savjetnika. Međutim, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi br. 9. i dogovoreno sa Sudom, treća faza ne bi trebala imati za posljedicu bilo kakve dodatne upravne troškove (neće biti zapošljavanja dodatnih sudskih savjetnika i pomoćnika). |
| --- | --- |

10.

Tijekom prve i druge faze svaki od dodatnih sudaca imao bi tri sudska savjetnika. Međutim, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi br. 9. i dogovoreno sa Sudom, treća faza ne bi trebala imati za posljedicu bilo kakve dodatne upravne troškove (neće biti zapošljavanja dodatnih sudskih savjetnika i pomoćnika).

| 11. | Nadalje, kao dio političkog kompromisa Sud će davati godišnje statistike o svojoj sudskoj djelatnosti među ostalim o razvoju žalbenih predmeta te će prema potrebi predlagati odgovarajuće mjere. Također je dogovoreno da će se tijekom druge i treće faze proširenja Općeg suda napraviti procjena stanja Općeg suda koja bi mogla, ako je to potrebno, dovesti do određenih prilagodbi pri čemu se podrazumijeva da se one neće ticati broja sudaca, ali da mogu obuhvatiti sve druge aspekte koji se odnose na funkcioniranje i upravne izdatke Suda. Naposljetku, od Općeg suda očekuje se da preispita svoju unutarnju organizaciju i svoj Poslovnik te da temeljem toga usvoji nužne mjere i na vrijeme podnese odgovarajuće prijedloge Vijeću na odobrenje prije završne faze proširenja 2019. |
| --- | --- |

11.

Nadalje, kao dio političkog kompromisa Sud će davati godišnje statistike o svojoj sudskoj djelatnosti među ostalim o razvoju žalbenih predmeta te će prema potrebi predlagati odgovarajuće mjere. Također je dogovoreno da će se tijekom druge i treće faze proširenja Općeg suda napraviti procjena stanja Općeg suda koja bi mogla, ako je to potrebno, dovesti do određenih prilagodbi pri čemu se podrazumijeva da se one neće ticati broja sudaca, ali da mogu obuhvatiti sve druge aspekte koji se odnose na funkcioniranje i upravne izdatke Suda. Naposljetku, od Općeg suda očekuje se da preispita svoju unutarnju organizaciju i svoj Poslovnik te da temeljem toga usvoji nužne mjere i na vrijeme podnese odgovarajuće prijedloge Vijeću na odobrenje prije završne faze proširenja 2019.

| 12. | Vijeće smatra nužnom ovu reformu Općeg suda budući je broj zaostalih neriješenih predmeta u tijeku i prekomjerno trajanje postupaka u 2015. puno veće nego u 2011. kada je Sud podnio svoju izvornu inicijativu o dvanaest dodatnih sudaca. U 2010. bilo je 636 novih predmeta. U 2014. bilo je 912 novih predmeta što predstavlja rast od otprilike 43 % u četiri godine. To je dovelo do situacije gdje stranke, osobito gospodarski subjekti u predmetima u vezi s tržišnim natjecanjem i državnom potporom, ponekad na presudu čekaju više od četiri godine, a za to su vrijeme blokirane velike svote te se stoga ne mogu uložiti u europsko gospodarstvo. Nadalje, zbog zakašnjelih presuda već su podneseni zahtjevi za naknadu štete protiv Unije. Osim štete povezane s narušavanjem ugleda Europske unije zbog nepoštovanja vlastite Povelje o temeljnim pravima neprovođenje reforme Općeg suda uzrokuje znatne troškove europskom gospodarstvu i porezni obveznicima. |
| --- | --- |

12.

Vijeće smatra nužnom ovu reformu Općeg suda budući je broj zaostalih neriješenih predmeta u tijeku i prekomjerno trajanje postupaka u 2015. puno veće nego u 2011. kada je Sud podnio svoju izvornu inicijativu o dvanaest dodatnih sudaca. U 2010. bilo je 636 novih predmeta. U 2014. bilo je 912 novih predmeta što predstavlja rast od otprilike 43 % u četiri godine. To je dovelo do situacije gdje stranke, osobito gospodarski subjekti u predmetima u vezi s tržišnim natjecanjem i državnom potporom, ponekad na presudu čekaju više od četiri godine, a za to su vrijeme blokirane velike svote te se stoga ne mogu uložiti u europsko gospodarstvo. Nadalje, zbog zakašnjelih presuda već su podneseni zahtjevi za naknadu štete protiv Unije. Osim štete povezane s narušavanjem ugleda Europske unije zbog nepoštovanja vlastite Povelje o temeljnim pravima neprovođenje reforme Općeg suda uzrokuje znatne troškove europskom gospodarstvu i porezni obveznicima.

| 13. | Povećanje broja sudaca za dvadeset i jedan je, uzevši u obzir navedeno, opravdano. U usporedbi s povećanjem broja predmeta za 43 % u stajalištu Vijeća u prvom čitanju predviđa se dodatno povećanje broja sudaca za samo 22 % (s 40 na 49), ako se isključi sedam mjesta prenijetih iz Službeničkog suda, te će stoga u pogledu kapaciteta Općeg suda to povećanje imati neutralni učinak jer će radno opterećenje predmetima u vezi s javnom službom (između 150 i 200 predmeta godišnje) od 2016. također pripadati pod Opći sud. K tome će već doneseni novi zakoni ili zakoni o kojima se raspravlja vjerojatno dovesti do daljnjeg povećanja broja predmeta pred Općim sudom. |
| --- | --- |

13.

Povećanje broja sudaca za dvadeset i jedan je, uzevši u obzir navedeno, opravdano. U usporedbi s povećanjem broja predmeta za 43 % u stajalištu Vijeća u prvom čitanju predviđa se dodatno povećanje broja sudaca za samo 22 % (s 40 na 49), ako se isključi sedam mjesta prenijetih iz Službeničkog suda, te će stoga u pogledu kapaciteta Općeg suda to povećanje imati neutralni učinak jer će radno opterećenje predmetima u vezi s javnom službom (između 150 i 200 predmeta godišnje) od 2016. također pripadati pod Opći sud. K tome će već doneseni novi zakoni ili zakoni o kojima se raspravlja vjerojatno dovesti do daljnjeg povećanja broja predmeta pred Općim sudom.

| 14. | Smanjenje broja nadležnosti na dva umjesto tri dovest će do pojednostavljenja pravnog sustava, jačanja usklađenosti sudske prakse te će imati za posljedicu ekonomiju razmjera. Reformom će se omogućiti specijalizacija vijeća Općeg suda s očitim pozitivnim posljedicama za njegovu produktivnost. Također će se omogućiti Općem sudu puno kvalitetnija vijećanja jer će se odluke češće donositi u vijeću od pet sudaca umjesto tri te će se po potrebi pozvati članove Općeg suda da vrše zadaće nezavisnog odvjetnika. |
| --- | --- |

14.

Smanjenje broja nadležnosti na dva umjesto tri dovest će do pojednostavljenja pravnog sustava, jačanja usklađenosti sudske prakse te će imati za posljedicu ekonomiju razmjera. Reformom će se omogućiti specijalizacija vijeća Općeg suda s očitim pozitivnim posljedicama za njegovu produktivnost. Također će se omogućiti Općem sudu puno kvalitetnija vijećanja jer će se odluke češće donositi u vijeću od pet sudaca umjesto tri te će se po potrebi pozvati članove Općeg suda da vrše zadaće nezavisnog odvjetnika.

| 15. | Troškovi reforme koji bi proizašla iz stajališta Vijeća u prvom čitanju (vidjeti prethodne točke 10. i 11.) iznosili bi 13,5 milijuna eura dodatnih godišnjih troškova u neto iznosima pri ustaljenom radu Suda što se mora usporediti s izvornim prijedlogom i procjenom od 11,2 milijuna eura za dvanaest dodatnih sudaca kojeg je Europski parlament već prihvatio u svojem stajalištu u prvom čitanju. Stajalište Vijeća u prvom čitanju stoga predstavlja povećanje ukupnog troška reforme za 20 % u usporedbi s prijedlogom iz 2011., dok se istodobno godišnji broj novih predmeta na Općem sudu povećao za 43 %. Uzimajući u obzir i trošak koji bi nastao bez provedbe reforme, troškovi reforme čine se umjerenima i opravdanima. |
| --- | --- |

15.

Troškovi reforme koji bi proizašla iz stajališta Vijeća u prvom čitanju (vidjeti prethodne točke 10. i 11.) iznosili bi 13,5 milijuna eura dodatnih godišnjih troškova u neto iznosima pri ustaljenom radu Suda što se mora usporediti s izvornim prijedlogom i procjenom od 11,2 milijuna eura za dvanaest dodatnih sudaca kojeg je Europski parlament već prihvatio u svojem stajalištu u prvom čitanju. Stajalište Vijeća u prvom čitanju stoga predstavlja povećanje ukupnog troška reforme za 20 % u usporedbi s prijedlogom iz 2011., dok se istodobno godišnji broj novih predmeta na Općem sudu povećao za 43 %. Uzimajući u obzir i trošak koji bi nastao bez provedbe reforme, troškovi reforme čine se umjerenima i opravdanima.

IV.   ZAKLJUČAK

| 16. | Reforma predviđena stajalištem Vijeća u prvom čitanju osigurala bi nakon donošenja održivo i dugoročno rješenje za sadašnje izazove s kojima se Unija suočava u vezi sa svojim nadležnostima te bi joj omogućilo da izvrši svoje funkcije u roku i u skladu sa standardima kvalitete koje europski građani i poduzeća imaju pravo očekivati u Uniji koja se temelji na vladavini prava. |
| --- | --- |

16.

Reforma predviđena stajalištem Vijeća u prvom čitanju osigurala bi nakon donošenja održivo i dugoročno rješenje za sadašnje izazove s kojima se Unija suočava u vezi sa svojim nadležnostima te bi joj omogućilo da izvrši svoje funkcije u roku i u skladu sa standardima kvalitete koje europski građani i poduzeća imaju pravo očekivati u Uniji koja se temelji na vladavini prava.

---

(1)  Dokument 8787/11.

(2)  Dokument 14448/14 + COR 1.

---