# Europeiska unionens C 242/23 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 242 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången23 juli 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 242

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången23 juli 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015 |
| 2015/C 242/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översynen av strategin EU–Centralasien – Det civila samhällets bidrag (förberedande yttrande) | 1 |
| 2015/C 242/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Invandrarkvinnors integration på arbetsmarknaden (yttrande på eget initiativ) | 9 |
| 2015/C 242/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Markrofferi – en väckarklocka för Europa och ett överhängande hot mot familjejordbruken (yttrande på eget initiativ) | 15 |
| 2015/C 242/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter 2015 (yttrande på eget initiativ) | 24 |
| 2015/C 242/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Elektromagnetisk överkänslighet (yttrande på eget initiativ) | 31 |
| 2015/C 242/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen och verksamhetsvillkoren för civilsamhällsorganisationerna i Turkiet | 34 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015

2015/C 242/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översynen av strategin EU–Centralasien – Det civila samhällets bidrag (förberedande yttrande)

1

2015/C 242/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Invandrarkvinnors integration på arbetsmarknaden (yttrande på eget initiativ)

9

2015/C 242/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Markrofferi – en väckarklocka för Europa och ett överhängande hot mot familjejordbruken (yttrande på eget initiativ)

15

2015/C 242/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter 2015 (yttrande på eget initiativ)

24

2015/C 242/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Elektromagnetisk överkänslighet (yttrande på eget initiativ)

31

2015/C 242/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen och verksamhetsvillkoren för civilsamhällsorganisationerna i Turkiet

34

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015 |
| 2015/C 242/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighetCOM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD) | 39 |
| 2015/C 242/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning COM(2014) 473 final | 43 |
| 2015/C 242/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystemCOM(2014) 215 final | 48 |
| 2015/C 242/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEGCOM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD) och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedelCOM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD) | 54 |
| 2015/C 242/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en blomstrande datadriven ekonomiCOM(2014) 442 final | 61 |
| 2015/C 242/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder som unionen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (kodifiering) COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD) | 66 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015

2015/C 242/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighetCOM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD)

COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD)

39

2015/C 242/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning COM(2014) 473 final

COM(2014) 473 final

43

2015/C 242/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystemCOM(2014) 215 final

COM(2014) 215 final

48

2015/C 242/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEGCOM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD) och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedelCOM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD)

COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)

COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD)

54

2015/C 242/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en blomstrande datadriven ekonomiCOM(2014) 442 final

COM(2014) 442 final

61

2015/C 242/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder som unionen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (kodifiering) COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD)

COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD)

66

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översynen av strategin EU–Centralasien – Det civila samhällets bidrag

(förberedande yttrande)

(2015/C 242/01)

| Föredragande: | Jonathan PEEL |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Dumitru FORNEA |

Föredragande:

Jonathan PEEL

Medföredragande:

Dumitru FORNEA

Den 25 september 2014 bad Rihards KOZLOVISKIS, tillförordnad utrikesminister samt inrikesminister i Lettland, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om

Översynen av strategin EU–Centralasien – Det civila samhällets bidrag.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 december 2014.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 180 röster för, 2 röster emot och 18 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar varmt att det kommande lettiska ordförandeskapet begärt ett förberedande yttrande om den kommande tvåårsöversynen av EU:s strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien (1), och särskilt förslaget att som en av sina främsta utrikespolitiska prioriteringar arbeta för att fördjupa EU:s förbindelser med de fem centralasiatiska länderna (2) i ett effektivt partnerskap. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar varmt att det kommande lettiska ordförandeskapet begärt ett förberedande yttrande om den kommande tvåårsöversynen av EU:s strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien (1), och särskilt förslaget att som en av sina främsta utrikespolitiska prioriteringar arbeta för att fördjupa EU:s förbindelser med de fem centralasiatiska länderna (2) i ett effektivt partnerskap.

| 1.1.1 | I detta sammanhang vill vi på nytt fästa uppmärksamhet på slutsatserna och rekommendationerna i kommitténs yttrande från 2011 om Centralasien (3), som fortfarande är giltiga. |
| --- | --- |

1.1.1

I detta sammanhang vill vi på nytt fästa uppmärksamhet på slutsatserna och rekommendationerna i kommitténs yttrande från 2011 om Centralasien (3), som fortfarande är giltiga.

| 1.2 | Kommittén noterar att det i rådets slutsatser från den tidigare översynen konstaterades att EU:s strategi har visat sig framgångsrik och fortfarande är giltig (4). Varje försök från EU:s sida att fördjupa förbindelserna med de fem centralasiatiska länderna måste hållas på pragmatisk nivå och anpassas till de föränderliga politiska, ekonomiska och sociala förhållandena i regionen, samtidigt som man inte får bortse från viktiga mänskliga rättigheter, värderingar och principer. Man måste också om möjligt eftersträva tillräcklig flexibilitet för att underlätta utvecklingen av ömsesidigt fördelaktiga förbindelser. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén noterar att det i rådets slutsatser från den tidigare översynen konstaterades att EU:s strategi har visat sig framgångsrik och fortfarande är giltig (4). Varje försök från EU:s sida att fördjupa förbindelserna med de fem centralasiatiska länderna måste hållas på pragmatisk nivå och anpassas till de föränderliga politiska, ekonomiska och sociala förhållandena i regionen, samtidigt som man inte får bortse från viktiga mänskliga rättigheter, värderingar och principer. Man måste också om möjligt eftersträva tillräcklig flexibilitet för att underlätta utvecklingen av ömsesidigt fördelaktiga förbindelser.

| 1.2.1 | Framför allt behöver EU inte påminnas om att det mellan dessa länder – i motsats till förhållandet i Europa – inte finns någon riktig känsla av regional samhörighet, utan länderna måste hanteras var för sig. All fördjupning eller utvidgning av EU:s engagemang i regionen kommer dessutom oundvikligen att påverka EU:s vidare förbindelser med Ryssland. EU måste ta hänsyn till befintliga maktstrukturer i regionen, och samtidigt förbehålla sig rätten att agera självständigt. Eftersom dessa fem länder ingick i f.d. Sovjetunionen, anser Ryssland att de (precis som Ukraina) är en del av Rysslands intressesfär. Följaktligen är det viktigt att denna utvärdering har samma utgångspunkt som EU:s övergripande strategi gentemot Ryssland och förbindelserna med Ryssland. |
| --- | --- |

1.2.1

Framför allt behöver EU inte påminnas om att det mellan dessa länder – i motsats till förhållandet i Europa – inte finns någon riktig känsla av regional samhörighet, utan länderna måste hanteras var för sig. All fördjupning eller utvidgning av EU:s engagemang i regionen kommer dessutom oundvikligen att påverka EU:s vidare förbindelser med Ryssland. EU måste ta hänsyn till befintliga maktstrukturer i regionen, och samtidigt förbehålla sig rätten att agera självständigt. Eftersom dessa fem länder ingick i f.d. Sovjetunionen, anser Ryssland att de (precis som Ukraina) är en del av Rysslands intressesfär. Följaktligen är det viktigt att denna utvärdering har samma utgångspunkt som EU:s övergripande strategi gentemot Ryssland och förbindelserna med Ryssland.

| 1.3 | Kommittén konstaterar att Centralasien har fått ett alltmer strategiskt läge sedan 2011, särskilt mot bakgrund av krisen i Ukraina. Vi noterar också att den kinesiska inblandningen i regionen ökar exponentiellt. Regionen är därför betydelsefull för förbindelserna mellan EU och Kina och utgör en viktig möjlighet att stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, särskilt genom ökat samarbete inom energi och transporter. Vi rekommenderar att detta undersöks ingående. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén konstaterar att Centralasien har fått ett alltmer strategiskt läge sedan 2011, särskilt mot bakgrund av krisen i Ukraina. Vi noterar också att den kinesiska inblandningen i regionen ökar exponentiellt. Regionen är därför betydelsefull för förbindelserna mellan EU och Kina och utgör en viktig möjlighet att stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, särskilt genom ökat samarbete inom energi och transporter. Vi rekommenderar att detta undersöks ingående.

| 1.3.1 | I partnerskapsstrategin framhålls energi och transporter som ett prioriterat område. Kommittén upprepar sin rekommendation från 2011 att bedömningen av möjligheterna för EU att utnyttja Centralasiens omfattande potentiella energitillgångar måste baseras på praktiska och ekonomiska överväganden. EU gör rätt i att delta i utvecklingen av energisektorn i dessa länder, inte minst eftersom deras reserver kan erbjuda Europa ytterligare och kompletterande (till skillnad från alternativa) energikällor, även om denna möjlighet är förbunden med komplicerade transit- och transportaspekter. Det kommer dock att vara viktigt att undvika eventuella missförstånd med Kina, som delar vårt intresse för att öka energiförsörjningen från Centralasien. |
| --- | --- |

1.3.1

I partnerskapsstrategin framhålls energi och transporter som ett prioriterat område. Kommittén upprepar sin rekommendation från 2011 att bedömningen av möjligheterna för EU att utnyttja Centralasiens omfattande potentiella energitillgångar måste baseras på praktiska och ekonomiska överväganden. EU gör rätt i att delta i utvecklingen av energisektorn i dessa länder, inte minst eftersom deras reserver kan erbjuda Europa ytterligare och kompletterande (till skillnad från alternativa) energikällor, även om denna möjlighet är förbunden med komplicerade transit- och transportaspekter. Det kommer dock att vara viktigt att undvika eventuella missförstånd med Kina, som delar vårt intresse för att öka energiförsörjningen från Centralasien.

| 1.3.2 | Vi rekommenderar att man använder EU:s avsevärda sakkunskap när det gäller att förbättra samarbetet för att öka energieffektiviteten och utnyttja förnybara energikällor, eftersom den outnyttjade potentialen i regionen är stor. Större regionalt samarbete med utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) (5) är också en viktig målsättning. |
| --- | --- |

1.3.2

Vi rekommenderar att man använder EU:s avsevärda sakkunskap när det gäller att förbättra samarbetet för att öka energieffektiviteten och utnyttja förnybara energikällor, eftersom den outnyttjade potentialen i regionen är stor. Större regionalt samarbete med utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) (5) är också en viktig målsättning.

| 1.3.3 | Kommittén upprepar sin rekommendation från 2011 att Kinas och EU:s föreslagna transportkorridorer ska anpassas till varandra, inte minst i fråga om järnvägsinfrastrukturen när detta är möjligt. Vi rekommenderar också att större ansträngningar görs för att uppnå resultat vid regeringskonferensen för Traceca (6) (transportkorridoren Europa–Kaukasien–Asien) för att påskynda utvecklingen av en hållbar infrastrukturkedja och säkerställa multimodala transporter (särskilt järnvägar och vägar) genom att sammakoppla korridoren med de transeuropeiska transportnäten (TEN-T). |
| --- | --- |

1.3.3

Kommittén upprepar sin rekommendation från 2011 att Kinas och EU:s föreslagna transportkorridorer ska anpassas till varandra, inte minst i fråga om järnvägsinfrastrukturen när detta är möjligt. Vi rekommenderar också att större ansträngningar görs för att uppnå resultat vid regeringskonferensen för Traceca (6) (transportkorridoren Europa–Kaukasien–Asien) för att påskynda utvecklingen av en hållbar infrastrukturkedja och säkerställa multimodala transporter (särskilt järnvägar och vägar) genom att sammakoppla korridoren med de transeuropeiska transportnäten (TEN-T).

| 1.4 | EU kommer emellertid inte att vinna förtroende i Centralasien genom att enbart försöka uppnå ekonomiska syften. I partnerskapsstrategin läggs även tonvikt vid mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och demokratisering. Den måste främja förtroendeskapandeskapande åtgärder inom de befintliga maktstrukturerna. Här står regionen fortfarande inför stora utmaningar på grund av den svåra övergången från planekonomi till nationell marknadsekonomi och återkommande inhemska problem med perioder av etnisk oro samt miljörelaterad och ekonomisk turbulens. |
| --- | --- |

1.4

EU kommer emellertid inte att vinna förtroende i Centralasien genom att enbart försöka uppnå ekonomiska syften. I partnerskapsstrategin läggs även tonvikt vid mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och demokratisering. Den måste främja förtroendeskapandeskapande åtgärder inom de befintliga maktstrukturerna. Här står regionen fortfarande inför stora utmaningar på grund av den svåra övergången från planekonomi till nationell marknadsekonomi och återkommande inhemska problem med perioder av etnisk oro samt miljörelaterad och ekonomisk turbulens.

| 1.4.1 | I partnerskapsstrategin understryks särskilt EU:s förmåga att ”erbjuda erfarenheter av regional integration som leder till politisk stabilitet och välstånd”, med särskild hänvisning till de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 eller senare. Kommittén uppmanar därför med eftertryck det lettiska ordförandeskapet att uppmuntra de övriga medlemsstaterna att utbyta erfarenheter om hanteringen av övergången från planekonomi, utvecklingen av e-förvaltning (särskilt ”e-sidenmotorvägen”) och andra former av stöd som kan tillföra ett mervärde, i synnerhet i samband med insatser för att stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.4.1

I partnerskapsstrategin understryks särskilt EU:s förmåga att ”erbjuda erfarenheter av regional integration som leder till politisk stabilitet och välstånd”, med särskild hänvisning till de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 eller senare. Kommittén uppmanar därför med eftertryck det lettiska ordförandeskapet att uppmuntra de övriga medlemsstaterna att utbyta erfarenheter om hanteringen av övergången från planekonomi, utvecklingen av e-förvaltning (särskilt ”e-sidenmotorvägen”) och andra former av stöd som kan tillföra ett mervärde, i synnerhet i samband med insatser för att stärka rättsstatsprincipen.

| 1.4.2 | Rekommendationerna i kommitténs yttrande om ”Hållbara förändringar i övergångssamhällen” (7) är också viktiga här. Vi vill dessutom påpeka att företag och fackföreningar, både var för sig och i egenskap av arbetsmarknadsparter, har en viktig roll att spela genom att använda sina befintliga kontakter och inte minst uppmuntra de centralasiatiska regeringarna att i större utsträckning lyfta fram den positiva roll som det civila samhället spelar. För att främja detta och även främja investeringar rekommenderar vi att en delegation från EESK besöker Centralasien så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.4.2

Rekommendationerna i kommitténs yttrande om ”Hållbara förändringar i övergångssamhällen” (7) är också viktiga här. Vi vill dessutom påpeka att företag och fackföreningar, både var för sig och i egenskap av arbetsmarknadsparter, har en viktig roll att spela genom att använda sina befintliga kontakter och inte minst uppmuntra de centralasiatiska regeringarna att i större utsträckning lyfta fram den positiva roll som det civila samhället spelar. För att främja detta och även främja investeringar rekommenderar vi att en delegation från EESK besöker Centralasien så snart som möjligt.

| 1.4.3 | Kommittén är särskilt oroad över att mandatet för EU:s särskilda representant inte har förlängts, och rekommenderar starkt att denna tjänst återupptas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.4.3

Kommittén är särskilt oroad över att mandatet för EU:s särskilda representant inte har förlängts, och rekommenderar starkt att denna tjänst återupptas så snart som möjligt.

| 1.5 | Ungdoms- och utbildningsfrågorna är särskilt viktiga. Kommittén ser positivt på det reviderade och eftertraktade EU Erasmus+-programmet, som bidrar till att främja fördjupade förbindelser inom utbildningen och rörlighet på eftergymnasial nivå, helst i kombination med viseringslättnader och avgiftsbefrielser för regionens mest begåvade studenter. |
| --- | --- |

1.5

Ungdoms- och utbildningsfrågorna är särskilt viktiga. Kommittén ser positivt på det reviderade och eftertraktade EU Erasmus+-programmet, som bidrar till att främja fördjupade förbindelser inom utbildningen och rörlighet på eftergymnasial nivå, helst i kombination med viseringslättnader och avgiftsbefrielser för regionens mest begåvade studenter.

| 1.5.1 | Hälften av befolkningen i Centralasien är under 25. Gymnasieutbildningen är därför minst lika viktig som den eftergymnasiala. Kommittén efterlyser ökad EU-verksamhet och mer EU-stöd på det här området, inte minst genom tillhandahållande av läroböcker (där det råder brist på högstadie- och gymnasienivå) och mer EU-information på lokala språk. Ökat stöd till lärare, eventuellt som en del av ett bredare program för landsbygdsutveckling, och en utvidgning av arbetet för att engagera föräldrar bör också beaktas. Att öka den allmänna utbildningsnivån bör även bidra till att motverka radikalisering bland unga lokalt. |
| --- | --- |

1.5.1

Hälften av befolkningen i Centralasien är under 25. Gymnasieutbildningen är därför minst lika viktig som den eftergymnasiala. Kommittén efterlyser ökad EU-verksamhet och mer EU-stöd på det här området, inte minst genom tillhandahållande av läroböcker (där det råder brist på högstadie- och gymnasienivå) och mer EU-information på lokala språk. Ökat stöd till lärare, eventuellt som en del av ett bredare program för landsbygdsutveckling, och en utvidgning av arbetet för att engagera föräldrar bör också beaktas. Att öka den allmänna utbildningsnivån bör även bidra till att motverka radikalisering bland unga lokalt.

| 1.5.2 | Kommittén rekommenderar både större tonvikt på stöd för undervisning i naturvetenskap i Centralasien, där det historiskt sett har varit viktigt och där det i synnerhet har förekommit kontakter med de baltiska staterna, och på tillhandahållande av en förstärkt medienärvaro i regionen genom europeiska tv- och radionät, t.ex. Euronews och Euranet, med program på lokala språk. |
| --- | --- |

1.5.2

Kommittén rekommenderar både större tonvikt på stöd för undervisning i naturvetenskap i Centralasien, där det historiskt sett har varit viktigt och där det i synnerhet har förekommit kontakter med de baltiska staterna, och på tillhandahållande av en förstärkt medienärvaro i regionen genom europeiska tv- och radionät, t.ex. Euronews och Euranet, med program på lokala språk.

| 1.6 | Men kommittén är övertygad om att de mänskliga rättigheterna bäst kan främjas genom att man utvecklar och stöder kontakter med det lokala civila samhället och ökar dess kapacitet att utvecklas till en effektiv partner och samtalspartner till regeringarna, vilket även skulle stärka rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsen. |
| --- | --- |

1.6

Men kommittén är övertygad om att de mänskliga rättigheterna bäst kan främjas genom att man utvecklar och stöder kontakter med det lokala civila samhället och ökar dess kapacitet att utvecklas till en effektiv partner och samtalspartner till regeringarna, vilket även skulle stärka rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsen.

| 1.6.1 | Det är alltjämt av största vikt att främja opartisk offentlig förvaltning och en större roll för det lokala civila samhället, särskilt som det knappt finns någon egentlig tradition på dessa områden. EU:s engagemang för det lokala civila samhället på ett bredare och djupare plan som en del av dialogen om mänskliga rättigheter är viktigt och måste stärkas, inte minst genom ökad användning av internet och relevanta webbplatser. |
| --- | --- |

1.6.1

Det är alltjämt av största vikt att främja opartisk offentlig förvaltning och en större roll för det lokala civila samhället, särskilt som det knappt finns någon egentlig tradition på dessa områden. EU:s engagemang för det lokala civila samhället på ett bredare och djupare plan som en del av dialogen om mänskliga rättigheter är viktigt och måste stärkas, inte minst genom ökad användning av internet och relevanta webbplatser.

| 1.6.2 | Ett av de första resultaten av EU:s strategi för Centralasien 2007 var inrättandet av EU-dialogen om mänskliga rättigheter. I genomsnitt har ungefär sex omgångar av sådana dialoger genomförts med varje land. Kommittén välkomnar varmt Europeiska utrikestjänstens informationsmöten för det civila samhällets organisationer i Bryssel, men efterlyser många fler möten med centralasiatiska icke-statliga organisationer på fältet. Sådana möten förefaller ha hållits endast på ad hoc-basis, och i de flesta fall endast före dialogen, och har inte alltid behandlat de frågor som det civila samhällets organisationer anser vara viktigast. |
| --- | --- |

1.6.2

Ett av de första resultaten av EU:s strategi för Centralasien 2007 var inrättandet av EU-dialogen om mänskliga rättigheter. I genomsnitt har ungefär sex omgångar av sådana dialoger genomförts med varje land. Kommittén välkomnar varmt Europeiska utrikestjänstens informationsmöten för det civila samhällets organisationer i Bryssel, men efterlyser många fler möten med centralasiatiska icke-statliga organisationer på fältet. Sådana möten förefaller ha hållits endast på ad hoc-basis, och i de flesta fall endast före dialogen, och har inte alltid behandlat de frågor som det civila samhällets organisationer anser vara viktigast.

| 1.6.3 | Kommittén beklagar att de traditionella lokalt förankrade initiativen och självhjälpsgrupperna på landsbygden (s.k. hashar eller ashar), som är djupt rotade i Centralasien, både bland nomadiserande och bofasta befolkningsgrupper, hittills har förbisetts av EU, som endast tycks tillhandahålla finansiering till väletablerade professionella icke-statliga organisationer. Detta måste snarast rättas till. |
| --- | --- |

1.6.3

Kommittén beklagar att de traditionella lokalt förankrade initiativen och självhjälpsgrupperna på landsbygden (s.k. hashar eller ashar), som är djupt rotade i Centralasien, både bland nomadiserande och bofasta befolkningsgrupper, hittills har förbisetts av EU, som endast tycks tillhandahålla finansiering till väletablerade professionella icke-statliga organisationer. Detta måste snarast rättas till.

| 1.7 | I det här yttrandet finns inte tillräckligt med utrymme att lämna synpunkter på många specifika aspekter som omfattas av partnerskapsstrategin, men miljömässig hållbarhet och vattenfrågor är fortfarande mycket viktiga områden. Kommittén efterlyser större tonvikt vid energieffektivitet, livsmedelsförsörjningstrygghet och livsmedelssäkerhet, men framför allt vatteneffektivitet, och vi efterlyser samlade insatser för att minska det extremt stora slöseriet med vatten. Vatten är en livsnödvändig vara i regionen och bör utgöra grunden för allt stöd som EU kan ge till det lokala jordbruket. |
| --- | --- |

1.7

I det här yttrandet finns inte tillräckligt med utrymme att lämna synpunkter på många specifika aspekter som omfattas av partnerskapsstrategin, men miljömässig hållbarhet och vattenfrågor är fortfarande mycket viktiga områden. Kommittén efterlyser större tonvikt vid energieffektivitet, livsmedelsförsörjningstrygghet och livsmedelssäkerhet, men framför allt vatteneffektivitet, och vi efterlyser samlade insatser för att minska det extremt stora slöseriet med vatten. Vatten är en livsnödvändig vara i regionen och bör utgöra grunden för allt stöd som EU kan ge till det lokala jordbruket.

| 1.7.1 | Kommittén upprepar sin rekommendation från 2011 om de närliggande men svåra frågorna om tryggad livsmedels-, vatten- och energiförsörjning. Vi uppmanar åter EU att spela en mer framträdande roll när det gäller att uppmuntra de fem länderna att samarbeta i syfte att ta ett helhetsgrepp på dessa problem, inte minst på grund av de praktiska erfarenheter som EU redan har av att hjälpa andra på detta område, och när det gäller att främja större ömsesidig handel med jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

1.7.1

Kommittén upprepar sin rekommendation från 2011 om de närliggande men svåra frågorna om tryggad livsmedels-, vatten- och energiförsörjning. Vi uppmanar åter EU att spela en mer framträdande roll när det gäller att uppmuntra de fem länderna att samarbeta i syfte att ta ett helhetsgrepp på dessa problem, inte minst på grund av de praktiska erfarenheter som EU redan har av att hjälpa andra på detta område, och när det gäller att främja större ömsesidig handel med jordbruksprodukter.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Det kommande lettiska ordförandeskapet har gjort fördjupade EU-förbindelser med de fem centralasiatiska länderna till en av sina främsta utrikespolitiska prioriteringar. I början av 2015 kommer rådet att anta slutsatser i anslutning till Europeiska utrikestjänstens tvåårsöversyn av EU:s strategi för Centralasien. Kommittén har uppmanats att framför allt behandla viktiga frågor till följd av den nuvarande geopolitiska och strategiska situationen, särskilt om det finns en klar potential att utveckla ett verkligt partnerskap mellan EU och de centralasiatiska länderna. |
| --- | --- |

2.1

Det kommande lettiska ordförandeskapet har gjort fördjupade EU-förbindelser med de fem centralasiatiska länderna till en av sina främsta utrikespolitiska prioriteringar. I början av 2015 kommer rådet att anta slutsatser i anslutning till Europeiska utrikestjänstens tvåårsöversyn av EU:s strategi för Centralasien. Kommittén har uppmanats att framför allt behandla viktiga frågor till följd av den nuvarande geopolitiska och strategiska situationen, särskilt om det finns en klar potential att utveckla ett verkligt partnerskap mellan EU och de centralasiatiska länderna.

| 2.1.1 | Dessa frågor omfattar bland annat följande områden: säkerhet, utbildning, energi, transporter, miljö, inklusive landsbygdsutveckling, de bredare aspekterna av hållbar utveckling, företagsklimatet, inklusive små och medelstora företag, samt handel och investeringar. |
| --- | --- |

2.1.1

Dessa frågor omfattar bland annat följande områden: säkerhet, utbildning, energi, transporter, miljö, inklusive landsbygdsutveckling, de bredare aspekterna av hållbar utveckling, företagsklimatet, inklusive små och medelstora företag, samt handel och investeringar.

| 2.1.2 | Det är inte nödvändigt att upprepa flera av bakgrundsfaktorerna i yttrandet från 2011 här. Det är dock viktigt att komma ihåg att även om de fem länderna täcker ett mycket stort område, så är den totala befolkningen (2013) endast omkring 66 miljoner. Dessa relativt nya stater håller fortfarande på att ta form. De blev självständiga först 1991, efter Sovjetunionens sönderfall, och ingen av dem hade sedan tidigare någon nationell befrielserörelse. De flesta av länderna har spända relationer med sina grannar, inte minst på grund av att gränserna ofta inte överensstämmer med de etniska gränserna, och detta kan övergå i våld. Det lilla känsla av sammanhållning som finns kvar kan dock också vara en negativ faktor, eftersom den är en påminnelse om Sovjettiden. Svåra utmaningar kvarstår även på grund av den svåra övergången till nationella marknadsorienterade ekonomier. Den styrande elitens tankesätt har inte heller förändrats mycket: den gamla sovjetiska nomenklaturan har omvandlats till oligarkiska, klan- eller familjebaserade byråkratier. |
| --- | --- |

2.1.2

Det är inte nödvändigt att upprepa flera av bakgrundsfaktorerna i yttrandet från 2011 här. Det är dock viktigt att komma ihåg att även om de fem länderna täcker ett mycket stort område, så är den totala befolkningen (2013) endast omkring 66 miljoner. Dessa relativt nya stater håller fortfarande på att ta form. De blev självständiga först 1991, efter Sovjetunionens sönderfall, och ingen av dem hade sedan tidigare någon nationell befrielserörelse. De flesta av länderna har spända relationer med sina grannar, inte minst på grund av att gränserna ofta inte överensstämmer med de etniska gränserna, och detta kan övergå i våld. Det lilla känsla av sammanhållning som finns kvar kan dock också vara en negativ faktor, eftersom den är en påminnelse om Sovjettiden. Svåra utmaningar kvarstår även på grund av den svåra övergången till nationella marknadsorienterade ekonomier. Den styrande elitens tankesätt har inte heller förändrats mycket: den gamla sovjetiska nomenklaturan har omvandlats till oligarkiska, klan- eller familjebaserade byråkratier.

| 2.1.3 | De fem länderna befinner sig också i mycket olika utvecklingsstadier. Kazakstan håller på att utvecklas till en nyckelaktör i regionen, vars förbindelser med EU utvecklas starkt. Kirgizistan och Tadzjikistan är mycket fattigare länder, men relativt öppna och med ett visst deltagande av det civila samhället. EU:s förbindelser med Uzbekistan tilltar också, medan Turkmenistan är fortfarande det mest slutna landet i regionen, och saknar i praktiken ett oberoende civilt samhälle. |
| --- | --- |

2.1.3

De fem länderna befinner sig också i mycket olika utvecklingsstadier. Kazakstan håller på att utvecklas till en nyckelaktör i regionen, vars förbindelser med EU utvecklas starkt. Kirgizistan och Tadzjikistan är mycket fattigare länder, men relativt öppna och med ett visst deltagande av det civila samhället. EU:s förbindelser med Uzbekistan tilltar också, medan Turkmenistan är fortfarande det mest slutna landet i regionen, och saknar i praktiken ett oberoende civilt samhälle.

3.   Strategisk knutpunkt

| 3.1 | Trots sin ogästvänliga terräng har Centralasiens betydelse som strategisk knutpunkt ökat sedan 2011. Läget gör också att regionen är mycket beroende av grannländerna för transportvägar till internationella marknader. |
| --- | --- |

3.1

Trots sin ogästvänliga terräng har Centralasiens betydelse som strategisk knutpunkt ökat sedan 2011. Läget gör också att regionen är mycket beroende av grannländerna för transportvägar till internationella marknader.

| 3.1.1 | Det ryska inflytandet är starkt och har blivit föremål för ännu större regional och internationell uppmärksamhet efter krisen i Ukraina och Rysslands avvisande av internationella fördrag. Rysslands president uppfattas allmänt vilja återupprätta sitt lands forna inflytelsesfärer. Detta leder i sin tur till en växande oro för en återgång till det kalla krigets dagar och en ökning av det potentiella hotet, inte bara mot andra f.d. Sovjetrepubliker, utan även mot vidare intressen. Det är också viktigt att inte underskatta den framträdande roll som Rysslands ”mjuka makt” har via radio och tv, och som underlättas av att ryska är huvudspråk i regionen och av att en hög andel migranter från regionen nu arbetar i Ryssland. |
| --- | --- |

3.1.1

Det ryska inflytandet är starkt och har blivit föremål för ännu större regional och internationell uppmärksamhet efter krisen i Ukraina och Rysslands avvisande av internationella fördrag. Rysslands president uppfattas allmänt vilja återupprätta sitt lands forna inflytelsesfärer. Detta leder i sin tur till en växande oro för en återgång till det kalla krigets dagar och en ökning av det potentiella hotet, inte bara mot andra f.d. Sovjetrepubliker, utan även mot vidare intressen. Det är också viktigt att inte underskatta den framträdande roll som Rysslands ”mjuka makt” har via radio och tv, och som underlättas av att ryska är huvudspråk i regionen och av att en hög andel migranter från regionen nu arbetar i Ryssland.

| 3.1.2 | Framför allt har omvärldens fokus och uppmärksamhet på energin (och naturresurserna) i regionen ökat, även om den kinesiska närvaron redan var mycket omfattande. Därtill skulle utsikten till ett slut på kriget i Afghanistan och ett minskat engagemang från Förenta staternas sida i regionen kunna ge bränsle åt den militanta islamismen, och framväxten av den så kallade Islamiska staten. |
| --- | --- |

3.1.2

Framför allt har omvärldens fokus och uppmärksamhet på energin (och naturresurserna) i regionen ökat, även om den kinesiska närvaron redan var mycket omfattande. Därtill skulle utsikten till ett slut på kriget i Afghanistan och ett minskat engagemang från Förenta staternas sida i regionen kunna ge bränsle åt den militanta islamismen, och framväxten av den så kallade Islamiska staten.

| 3.2 | Många betraktar Centralasien som det främsta forumet för den pånyttfödda kinesisk-ryska rivaliteten, med EU som åskådare. Den finansiella krisen 2008 gjorde att Kina gick framåt på bekostnad av Ryssland. På energiområdet har de två länderna haft ett komplicerat förhållande, och genom att spela en mer aktiv roll i Centralasien har Kina i praktiken utmanat den ryska dominansen i regionen. Detta kan i sinom tid vara tillräckligt för att få Ryssland att börja sträva efter närmare förbindelser med EU, trots de nuvarande spänningarna. För sin del har Kina (liksom Indien) har varit påtagligt tyst om krisen i Ukraina, och många har inte helt accepterat den europeiska oron. |
| --- | --- |

3.2

Många betraktar Centralasien som det främsta forumet för den pånyttfödda kinesisk-ryska rivaliteten, med EU som åskådare. Den finansiella krisen 2008 gjorde att Kina gick framåt på bekostnad av Ryssland. På energiområdet har de två länderna haft ett komplicerat förhållande, och genom att spela en mer aktiv roll i Centralasien har Kina i praktiken utmanat den ryska dominansen i regionen. Detta kan i sinom tid vara tillräckligt för att få Ryssland att börja sträva efter närmare förbindelser med EU, trots de nuvarande spänningarna. För sin del har Kina (liksom Indien) har varit påtagligt tyst om krisen i Ukraina, och många har inte helt accepterat den europeiska oron.

| 3.2.1 | Kina är också den drivande kraften bakom Shanghai Cooperation Organisation (SCO), som inbegriper Centralasien, Ryssland och Iran. Organisationen, som ursprungligen inrättades för att lösa gränskonflikter, har hjälpt Kina att främja och stärka sin ställning i de nya staterna och i Xinjiang, på Kinas sida om gränsen. För Ryssland har SCO varit viktig för att upprätthålla landets inflytande gentemot Kinas, men den är också en gemensam grund för att diskutera säkerhetsfrågor, däribland terrorism, extremism och separatism (de ”tre onda krafterna”). |
| --- | --- |

3.2.1

Kina är också den drivande kraften bakom Shanghai Cooperation Organisation (SCO), som inbegriper Centralasien, Ryssland och Iran. Organisationen, som ursprungligen inrättades för att lösa gränskonflikter, har hjälpt Kina att främja och stärka sin ställning i de nya staterna och i Xinjiang, på Kinas sida om gränsen. För Ryssland har SCO varit viktig för att upprätthålla landets inflytande gentemot Kinas, men den är också en gemensam grund för att diskutera säkerhetsfrågor, däribland terrorism, extremism och separatism (de ”tre onda krafterna”).

| 3.2.2 | Kinas växande roll i regionen blev tydlig 2013 när president Xi drog igång sitt ”Sidenvägens ekonomiska band”, med stöd av en fond på 16,3 miljarder US-dollar, som syftar till att upprätta närmare förbindelser med Europa men också länderna ”på vägen” dit. Kinas ekonomiska aktiviteter i regionen har sporrats av dess behov av energi; man har byggt vägar och rörledningar och gjort omfattande investeringar i framför allt gas från Turkmenistan, förmodligen över den nivå som landet för närvarande klarar av att utvinna, men i samklang med dess enorma resurser. Rysslands nyhetsbyrå ”Novosti” har rapporterat (8) att Ryssland har erbjudit Tadzjikistan 6,7 miljoner US-dollar i stöd till omstrukturering på landsbygden, och en tadzjikistansk minister berättade senare för Financial Times att Kina kommer att investera minst 6 miljarder US-dollar i landet fram till 2017 (nästan 70 % av Tadzjikistans BNP för 2013 och över 40 gånger dess årliga utländska direktinvesteringar (9)). |
| --- | --- |

3.2.2

Kinas växande roll i regionen blev tydlig 2013 när president Xi drog igång sitt ”Sidenvägens ekonomiska band”, med stöd av en fond på 16,3 miljarder US-dollar, som syftar till att upprätta närmare förbindelser med Europa men också länderna ”på vägen” dit. Kinas ekonomiska aktiviteter i regionen har sporrats av dess behov av energi; man har byggt vägar och rörledningar och gjort omfattande investeringar i framför allt gas från Turkmenistan, förmodligen över den nivå som landet för närvarande klarar av att utvinna, men i samklang med dess enorma resurser. Rysslands nyhetsbyrå ”Novosti” har rapporterat (8) att Ryssland har erbjudit Tadzjikistan 6,7 miljoner US-dollar i stöd till omstrukturering på landsbygden, och en tadzjikistansk minister berättade senare för Financial Times att Kina kommer att investera minst 6 miljarder US-dollar i landet fram till 2017 (nästan 70 % av Tadzjikistans BNP för 2013 och över 40 gånger dess årliga utländska direktinvesteringar (9)).

| 3.2.3 | Precis som i Afrika inbegriper Kinas engagemang en massimport av kinesisk arbetskraft och civilingenjörskompetens, vilket har orsakat en viss impopularitet i Tadzjikistan, som kanske förvärras av frånvaron av den stora mängd tadzjikistanska män som arbetar i Ryssland. |
| --- | --- |

3.2.3

Precis som i Afrika inbegriper Kinas engagemang en massimport av kinesisk arbetskraft och civilingenjörskompetens, vilket har orsakat en viss impopularitet i Tadzjikistan, som kanske förvärras av frånvaron av den stora mängd tadzjikistanska män som arbetar i Ryssland.

| 3.3 | Den 1 januari 2015 kommer den Euroasiatiska ekonomiska unionen att inrättas, under Rysslands ledning och framvuxen ur den tidigare tullunionen. Kazakstan kommer att delta, och med största sannolikhet även Kirgizistan, även om detta kan orsaka problem för dess blomstrande handel som mellanhand för exporten från Kina. Tadzjikistan kanske också bli tvunget att ansluta sig, inte minst eftersom 52 % av dess BNP består av penningförsändelser från tadzjikistanier som arbetar i Ryssland. Precis som tidigare är dock både Uzbekistan och Turkmenistan är mer tveksamma till att återuppta förbindelserna med Ryssland. |
| --- | --- |

3.3

Den 1 januari 2015 kommer den Euroasiatiska ekonomiska unionen att inrättas, under Rysslands ledning och framvuxen ur den tidigare tullunionen. Kazakstan kommer att delta, och med största sannolikhet även Kirgizistan, även om detta kan orsaka problem för dess blomstrande handel som mellanhand för exporten från Kina. Tadzjikistan kanske också bli tvunget att ansluta sig, inte minst eftersom 52 % av dess BNP består av penningförsändelser från tadzjikistanier som arbetar i Ryssland. Precis som tidigare är dock både Uzbekistan och Turkmenistan är mer tveksamma till att återuppta förbindelserna med Ryssland.

| 3.3.1 | Kazakstan betraktar dock denna union som i huvudsak ekonomisk snarare än politisk. Man är angelägen om att bibehålla en jämvikt mellan olika utländska intressen i landet. Kazakstan vill gärna parafera sitt nyligen ingångna fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtal med EU så snart som möjligt, och har som första centralasiatiska land blivit medlem i Asien–Europa-mötet (Asem) (10). Det är beklagligt att Kazakstans ansökan till WTO inte behandlades färdigt vid WTO:s ministermöte 2013, vilket många skyller på de förseningar som orsakades av dess stora euroasiatiska grannland. |
| --- | --- |

3.3.1

Kazakstan betraktar dock denna union som i huvudsak ekonomisk snarare än politisk. Man är angelägen om att bibehålla en jämvikt mellan olika utländska intressen i landet. Kazakstan vill gärna parafera sitt nyligen ingångna fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtal med EU så snart som möjligt, och har som första centralasiatiska land blivit medlem i Asien–Europa-mötet (Asem) (10). Det är beklagligt att Kazakstans ansökan till WTO inte behandlades färdigt vid WTO:s ministermöte 2013, vilket många skyller på de förseningar som orsakades av dess stora euroasiatiska grannland.

| 3.4 | Även om islamistiska militanta rörelser är ett randfenomen (religiös fanatism var en viktig faktor i inbördeskriget i Tadzjikistan under 1990-talet), har varje regim bedrivit en aggressiv sekularistisk politik, vilket är kontraproduktivt med tanke på den ökande efterfrågan på muslimsk utbildning, även från kvinnor. Majoriteten av befolkningen är sunnimuslimer, och kombattanter från regionen har påträffats i Syrien. Iran är intresserat av att stärka sina band med regionen, inte bara när det gäller transport- och energiinfrastruktur (och kopplingar till Kina), utan också i fråga om kultur och språk. Tadzjikistanierna och stora delar av befolkningen i Uzbekistan (t.ex. i Samarkand och Buchara) talar persiska. Turkiska språk hör till de viktigaste lokala huvudspråken och Turkiet också har viktiga intressen i regionen. |
| --- | --- |

3.4

Även om islamistiska militanta rörelser är ett randfenomen (religiös fanatism var en viktig faktor i inbördeskriget i Tadzjikistan under 1990-talet), har varje regim bedrivit en aggressiv sekularistisk politik, vilket är kontraproduktivt med tanke på den ökande efterfrågan på muslimsk utbildning, även från kvinnor. Majoriteten av befolkningen är sunnimuslimer, och kombattanter från regionen har påträffats i Syrien. Iran är intresserat av att stärka sina band med regionen, inte bara när det gäller transport- och energiinfrastruktur (och kopplingar till Kina), utan också i fråga om kultur och språk. Tadzjikistanierna och stora delar av befolkningen i Uzbekistan (t.ex. i Samarkand och Buchara) talar persiska. Turkiska språk hör till de viktigaste lokala huvudspråken och Turkiet också har viktiga intressen i regionen.

4.   Potentialen för att utveckla ett starkare partnerskap mellan EU och Centralasien

| 4.1 | I kommitténs yttrande från 2011 konstaterade vi att EU hade en relativt svag roll i regionen. EU inledde sin egen strategi för Centralasien i juli 2007, och det är nu dags att göra den återkommande översynen av denna strategi. Även om handelsvolymerna är låga är EU en viktig handelspartner för alla länderna, särskilt Kazakstan. Under 2013 stod EU för 38 % av den totala handeln i Kazakstan, som mottagare av två tredjedelar av landets export (främst energi). EU:s totala import från regionen uppgick dock endast till 24,9 miljarder euro och exporten till 10,6 miljarder euro eller 1 % av EU:s totala handel. |
| --- | --- |

4.1

I kommitténs yttrande från 2011 konstaterade vi att EU hade en relativt svag roll i regionen. EU inledde sin egen strategi för Centralasien i juli 2007, och det är nu dags att göra den återkommande översynen av denna strategi. Även om handelsvolymerna är låga är EU en viktig handelspartner för alla länderna, särskilt Kazakstan. Under 2013 stod EU för 38 % av den totala handeln i Kazakstan, som mottagare av två tredjedelar av landets export (främst energi). EU:s totala import från regionen uppgick dock endast till 24,9 miljarder euro och exporten till 10,6 miljarder euro eller 1 % av EU:s totala handel.

| 4.1.1 | Alla möjligheter måste utnyttjas för att öka handeln med och investeringarna i varje land, och att utveckla arbetsmarknadsparternas roll och verksamhet såsom viktiga aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

4.1.1

Alla möjligheter måste utnyttjas för att öka handeln med och investeringarna i varje land, och att utveckla arbetsmarknadsparternas roll och verksamhet såsom viktiga aktörer i det civila samhället.

| 4.1.2 | Kirgizistan är berättigat till förmåner inom det allmänna preferenssystemet (GSP) (11), men Uzbekistan och Tadzjikistan har ännu inte ansökt om GSP plus, utan tvekan på grund av villkoren. 2016 kommer Turkmenistan att förlora sin rätt till GSP på grund av landets omklassificering som ”medelinkomstland”. Eftersom endast Kirgizistan och Tadzjikistan är medlemmar i WTO, kan frihandelsavtal, särskilt i linje med dem som EU har ingått med Ukraina, Georgien och Moldavien, inte komma i fråga. Trots det måste EU, där så är möjligt, i mycket högre grad beakta Centralasien i samband med sina strategier för det östliga partnerskapet och Svartahavsregionen. |
| --- | --- |

4.1.2

Kirgizistan är berättigat till förmåner inom det allmänna preferenssystemet (GSP) (11), men Uzbekistan och Tadzjikistan har ännu inte ansökt om GSP plus, utan tvekan på grund av villkoren. 2016 kommer Turkmenistan att förlora sin rätt till GSP på grund av landets omklassificering som ”medelinkomstland”. Eftersom endast Kirgizistan och Tadzjikistan är medlemmar i WTO, kan frihandelsavtal, särskilt i linje med dem som EU har ingått med Ukraina, Georgien och Moldavien, inte komma i fråga. Trots det måste EU, där så är möjligt, i mycket högre grad beakta Centralasien i samband med sina strategier för det östliga partnerskapet och Svartahavsregionen.

| 4.2 | Centralasien erbjuder en viktig möjlighet att stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina genom ökat samarbete, särskilt inom energi och transporter. Denna fråga måste undersökas grundligt eftersom båda parter strävar efter att öka sin energiförsörjning från regionen. |
| --- | --- |

4.2

Centralasien erbjuder en viktig möjlighet att stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina genom ökat samarbete, särskilt inom energi och transporter. Denna fråga måste undersökas grundligt eftersom båda parter strävar efter att öka sin energiförsörjning från regionen.

| 4.2.1 | Med tanke på de enorma kolväteresurserna i Centralasien, särskilt naturgas, anses dessa målsättningar inte stå i skarp konkurrens med varandra i nuläget. Befolkningsökning och ekonomisk tillväxt i regionen kommer naturligtvis att öka de interna energibehoven, men här finns det också fortfarande en betydande outnyttjad potential att förbättra energieffektiviteten och utnyttja förnybara energikällor. Det finns väldigt starka skäl att förbättra samarbetet på dessa områden, eftersom EU har utvecklat en betydande politisk expertis och en stark och hållbar energiindustri, liksom att bredda samarbetet i regionen med utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) (12), som medför större insyn i statsinkomsterna från energikällor och stärker det civila samhällets roll. |
| --- | --- |

4.2.1

Med tanke på de enorma kolväteresurserna i Centralasien, särskilt naturgas, anses dessa målsättningar inte stå i skarp konkurrens med varandra i nuläget. Befolkningsökning och ekonomisk tillväxt i regionen kommer naturligtvis att öka de interna energibehoven, men här finns det också fortfarande en betydande outnyttjad potential att förbättra energieffektiviteten och utnyttja förnybara energikällor. Det finns väldigt starka skäl att förbättra samarbetet på dessa områden, eftersom EU har utvecklat en betydande politisk expertis och en stark och hållbar energiindustri, liksom att bredda samarbetet i regionen med utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) (12), som medför större insyn i statsinkomsterna från energikällor och stärker det civila samhällets roll.

| 4.3 | För EU:s del är Traceca fortfarande ett viktigt initiativ. Det är ett internationellt program för att stärka ekonomiska band samt handels- och transportförbindelser från Svartahavsbäckenet till södra Kaukasus och Centralasien på grundval av befintliga transportsystem, genom politisk vilja och gemensam strävan hos de 13 medlemsstaterna, inklusive berörda f.d. sovjetiska och centralasiatiska länder (förutom Turkmenistan), Turkiet, Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

4.3

För EU:s del är Traceca fortfarande ett viktigt initiativ. Det är ett internationellt program för att stärka ekonomiska band samt handels- och transportförbindelser från Svartahavsbäckenet till södra Kaukasus och Centralasien på grundval av befintliga transportsystem, genom politisk vilja och gemensam strävan hos de 13 medlemsstaterna, inklusive berörda f.d. sovjetiska och centralasiatiska länder (förutom Turkmenistan), Turkiet, Bulgarien och Rumänien.

| 4.3.1 | Att bygga en modern och driftskompatibel strategisk väg- och järnvägsinfrastruktur längs Sidenvägen är av grundläggande intresse för Kina, EU och Ryssland. En lyckad integration av denna region med hjälp av modern och tillförlitlig infrastruktur bör ge stora möjligheter, inte bara till ökad regional ekonomisk integration utan även till att främja rörligheten för personer och till multikulturellt utbyte, vilket i sin tur leder till bättre förutsättningar för att kunna främja rättsstatsprincipen och demokratin. Kommittén välkomnar därför det lettiska ordförandeskapets särskilda tonvikt på utveckling av multimodala transportförbindelser i Eurasien. |
| --- | --- |

4.3.1

Att bygga en modern och driftskompatibel strategisk väg- och järnvägsinfrastruktur längs Sidenvägen är av grundläggande intresse för Kina, EU och Ryssland. En lyckad integration av denna region med hjälp av modern och tillförlitlig infrastruktur bör ge stora möjligheter, inte bara till ökad regional ekonomisk integration utan även till att främja rörligheten för personer och till multikulturellt utbyte, vilket i sin tur leder till bättre förutsättningar för att kunna främja rättsstatsprincipen och demokratin. Kommittén välkomnar därför det lettiska ordförandeskapets särskilda tonvikt på utveckling av multimodala transportförbindelser i Eurasien.

| 4.4 | Kazakstan har enorma naturtillgångar och fossila bränslereserver som till stora delar är orörda. Landets gruvindustri utnyttjar dock inte på långt när sin fulla produktionspotential (13). Kazakstan och Uzbekistan har rika olje- och gasfyndigheter, och Turkmenistan ensamt innehar mer än 9 % av naturgasreserverna i världen (14). Å andra sidan har Kirgizistan och Tadzjikistan ännu inte utvecklat sin vattenkraftspotential eller sina värdefulla mineralfyndigheter (15). Uzbekistan och Turkmenistan är bland världens tio största bomullsproducerande länder, trots att de saknar tillräckliga vattenresurser för denna mycket vattenkrävande gröda. |
| --- | --- |

4.4

Kazakstan har enorma naturtillgångar och fossila bränslereserver som till stora delar är orörda. Landets gruvindustri utnyttjar dock inte på långt när sin fulla produktionspotential (13). Kazakstan och Uzbekistan har rika olje- och gasfyndigheter, och Turkmenistan ensamt innehar mer än 9 % av naturgasreserverna i världen (14). Å andra sidan har Kirgizistan och Tadzjikistan ännu inte utvecklat sin vattenkraftspotential eller sina värdefulla mineralfyndigheter (15). Uzbekistan och Turkmenistan är bland världens tio största bomullsproducerande länder, trots att de saknar tillräckliga vattenresurser för denna mycket vattenkrävande gröda.

| 4.5 | EU kommer emellertid inte att vinna något större förtroende i Centralasien genom att enbart försöka uppnå sina ekonomiska mål. En tredjedel av befolkningen i Kirgizistan och Tadzjikistan lever under fattigdomsgränsen. I Kirgizistan är mer än två tredjedelar av den arbetsföra befolkningen sysselsatt inom den informella sektorn. Över en miljon tadzjikistanier och hälften så många kirgizistanier arbetar utomlands, många av dem i Ryssland eller Kazakstan, inte minst på grund av ungdomsarbetslösheten i hemlandet. Trots rättslig jämställdhet finns det fortfarande en snedfördelning av lönerna mellan könen, vilket delvis beror på låga sysselsättningsnivåer för kvinnor, som dessutom innehar låglöneyrken. Kvinnor står också inför minskande utbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.5

EU kommer emellertid inte att vinna något större förtroende i Centralasien genom att enbart försöka uppnå sina ekonomiska mål. En tredjedel av befolkningen i Kirgizistan och Tadzjikistan lever under fattigdomsgränsen. I Kirgizistan är mer än två tredjedelar av den arbetsföra befolkningen sysselsatt inom den informella sektorn. Över en miljon tadzjikistanier och hälften så många kirgizistanier arbetar utomlands, många av dem i Ryssland eller Kazakstan, inte minst på grund av ungdomsarbetslösheten i hemlandet. Trots rättslig jämställdhet finns det fortfarande en snedfördelning av lönerna mellan könen, vilket delvis beror på låga sysselsättningsnivåer för kvinnor, som dessutom innehar låglöneyrken. Kvinnor står också inför minskande utbildningsmöjligheter.

| 4.6 | Det här yttrandet innehåller därför en rad viktiga rekommendationer som omfattar energi- och vatteneffektivitet, livsmedelsförsörjning (som fortfarande är en central fråga i Tadzjikistan), samt vatten- och energiförsörjning. Rekommendationerna upprepar det som framfördes i yttrandet från 2011. |
| --- | --- |

4.6

Det här yttrandet innehåller därför en rad viktiga rekommendationer som omfattar energi- och vatteneffektivitet, livsmedelsförsörjning (som fortfarande är en central fråga i Tadzjikistan), samt vatten- och energiförsörjning. Rekommendationerna upprepar det som framfördes i yttrandet från 2011.

5.   Det civila samhällets roll

| 5.1 | En grundläggande övertygelse inom EESK är att ett de bästa sätten för EU att vara effektiv är att utveckla kontakter med det lokala civila samhället. Det är också viktigt att detta sker på ett positivt sätt, inte minst för att försöka motverka ökad oro bland regeringarna i området vad gäller det civila samhällets roll (16). Främjande av mer omfattande ungdomskontakter och utbyte bör bidra till detta. Kommittén välkomnar varmt att man i Centralasien i så stor utsträckning har sökt stöd inom ramen för EU:s utvidgade program Erasmus+ för att främja fördjupade förbindelser och rörlighet på eftergymnasial nivå, helst med komplement i form av viseringslättnader och avgiftsbefrielser för regionens mest begåvade studenter. |
| --- | --- |

5.1

En grundläggande övertygelse inom EESK är att ett de bästa sätten för EU att vara effektiv är att utveckla kontakter med det lokala civila samhället. Det är också viktigt att detta sker på ett positivt sätt, inte minst för att försöka motverka ökad oro bland regeringarna i området vad gäller det civila samhällets roll (16). Främjande av mer omfattande ungdomskontakter och utbyte bör bidra till detta. Kommittén välkomnar varmt att man i Centralasien i så stor utsträckning har sökt stöd inom ramen för EU:s utvidgade program Erasmus+ för att främja fördjupade förbindelser och rörlighet på eftergymnasial nivå, helst med komplement i form av viseringslättnader och avgiftsbefrielser för regionens mest begåvade studenter.

| 5.1.1 | Gymnasieutbildning är ett annat viktigt område där EU kan öka sin verksamhet och sitt stöd, till exempel genom att tillhandahålla bredare information om EU på de lokala språken, och söka göra föräldrarna mer delaktiga. I vissa länder håller utbildningssystemen på att försämras, det råder brist på läroböcker på gymnasienivå och en god utbildning ses ofta som något förbehållet eliten, inte minst på grund av de höga universitetskostnaderna. Att investera i åtgärder som gynnar lärare på gräsrotsnivå kan också vara till nytta, eventuellt som en del av en bredare landsbygdsutveckling. En förstärkt medienärvaro i regionen genom Europeiska radio- och tv-nätverk, t.ex. Euronews och Euranet, med program på lokala språk, bör också allvarligt övervägas. |
| --- | --- |

5.1.1

Gymnasieutbildning är ett annat viktigt område där EU kan öka sin verksamhet och sitt stöd, till exempel genom att tillhandahålla bredare information om EU på de lokala språken, och söka göra föräldrarna mer delaktiga. I vissa länder håller utbildningssystemen på att försämras, det råder brist på läroböcker på gymnasienivå och en god utbildning ses ofta som något förbehållet eliten, inte minst på grund av de höga universitetskostnaderna. Att investera i åtgärder som gynnar lärare på gräsrotsnivå kan också vara till nytta, eventuellt som en del av en bredare landsbygdsutveckling. En förstärkt medienärvaro i regionen genom Europeiska radio- och tv-nätverk, t.ex. Euronews och Euranet, med program på lokala språk, bör också allvarligt övervägas.

| 5.2 | I sitt yttrande från 2011 tog kommittén upp den roll som det bredare organiserade civila samhället har i Centralasien och den verksamhet som bedrivs. Situationen tycks tyvärr inte ha förbättrats markant i något av de fem länderna sedan dess. Regeringarnas ökade farhågor har lett till ett ökat tryck på icke-statliga organisationer, medier och oppositionsmedlemmar. I Kazakstan ledde protester bland oljearbetare i slutet av 2011 till 14 döda och många sårade. Detta gjorde att regeringarnas misstro mot fackföreningarna ökade, att oppositionsledare fängslades och att förbud mot flera medier infördes. |
| --- | --- |

5.2

I sitt yttrande från 2011 tog kommittén upp den roll som det bredare organiserade civila samhället har i Centralasien och den verksamhet som bedrivs. Situationen tycks tyvärr inte ha förbättrats markant i något av de fem länderna sedan dess. Regeringarnas ökade farhågor har lett till ett ökat tryck på icke-statliga organisationer, medier och oppositionsmedlemmar. I Kazakstan ledde protester bland oljearbetare i slutet av 2011 till 14 döda och många sårade. Detta gjorde att regeringarnas misstro mot fackföreningarna ökade, att oppositionsledare fängslades och att förbud mot flera medier infördes.

| 5.2.1 | Kirgizistan och Kazakstan, som är länder med ett livskraftigare civilt samhälle, sökte skärpa greppet om internationella icke-statliga organisationer. Kazakstan inledde en undersökning av erfarenheterna från ”andra länder” (dvs. Ryssland), medan kirgiziska parlamentsledamöter återupptog ett lagförslag som inspirerats av denna lagstiftning. |
| --- | --- |

5.2.1

Kirgizistan och Kazakstan, som är länder med ett livskraftigare civilt samhälle, sökte skärpa greppet om internationella icke-statliga organisationer. Kazakstan inledde en undersökning av erfarenheterna från ”andra länder” (dvs. Ryssland), medan kirgiziska parlamentsledamöter återupptog ett lagförslag som inspirerats av denna lagstiftning.

| 5.3 | Yttrandet från 2011 tog även särskilt upp de traditionella, på landsbygden mer förekommande, formerna för samhällsföreningar/självhjälpsorganisationer – hashar eller ashar – (t.ex. för att förbättra samhällsinfrastrukturen), som är djupt rotade i både nomadiserade och fast bebodda områden i Centralasien. Efter det socialistiska systemets kollaps återuppstod dessa former under 1990-talet, i synnerhet på det sociala området. Även om ashar vanligtvis inte har några formella strukturer har vissa institutionaliserats och registrerats som icke-statliga organisationer. För internationella givare erbjuder dessa grupper en grund för projekt som erbjuder möjligheter för landsbygdssamhällen. |
| --- | --- |

5.3

Yttrandet från 2011 tog även särskilt upp de traditionella, på landsbygden mer förekommande, formerna för samhällsföreningar/självhjälpsorganisationer – hashar eller ashar – (t.ex. för att förbättra samhällsinfrastrukturen), som är djupt rotade i både nomadiserade och fast bebodda områden i Centralasien. Efter det socialistiska systemets kollaps återuppstod dessa former under 1990-talet, i synnerhet på det sociala området. Även om ashar vanligtvis inte har några formella strukturer har vissa institutionaliserats och registrerats som icke-statliga organisationer. För internationella givare erbjuder dessa grupper en grund för projekt som erbjuder möjligheter för landsbygdssamhällen.

| 5.3.1 | Vi beklagar att EU har en tendens att endast finansiera väletablerade icke-statliga organisationer, men noterar att hashar eller ashar är helt beroende av försovjetiska traditioner som ofta är oförenliga med givarnas värderingar, inte minst när besluten fattas av aksakals (”vise äldre”). När de bedömer att ett projekt är onödigt följs detta beslut strikt av gemenskapen, vilket hämmar genomförandet. |
| --- | --- |

5.3.1

Vi beklagar att EU har en tendens att endast finansiera väletablerade icke-statliga organisationer, men noterar att hashar eller ashar är helt beroende av försovjetiska traditioner som ofta är oförenliga med givarnas värderingar, inte minst när besluten fattas av aksakals (”vise äldre”). När de bedömer att ett projekt är onödigt följs detta beslut strikt av gemenskapen, vilket hämmar genomförandet.

| 5.4 | EU:s strategi för Centralasien under 2007 följdes av inrättandet av EU-dialogen om mänskliga rättigheter, och sex omgångar av sådana dialoger har sedan dess genomförts med de flesta länder (åtta med Uzbekistan, fem med Kirgizistan). |
| --- | --- |

5.4

EU:s strategi för Centralasien under 2007 följdes av inrättandet av EU-dialogen om mänskliga rättigheter, och sex omgångar av sådana dialoger har sedan dess genomförts med de flesta länder (åtta med Uzbekistan, fem med Kirgizistan).

| 5.4.1 | Före och efter varje dialogomgång håller Europeiska utrikestjänsten informationsmöten för det civila samhällets organisationer i Bryssel. Möten med centralasiatiska icke-statliga organisationer på fältet har dock endast hållits på ad hoc-basis, i de flesta fall före dialogen. Dessa lokala seminarier erbjuder ett forum där det civila samhället i EU och Centralasien kan diskutera landsspecifika människorättsfrågor med EU-företrädare och regeringstjänstemän, som tillsammans bestämmer dagordningen. De rekommendationer som det civila samhället utarbetar vid dessa seminarier måste införlivas fullt ut i dialogerna om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.4.1

Före och efter varje dialogomgång håller Europeiska utrikestjänsten informationsmöten för det civila samhällets organisationer i Bryssel. Möten med centralasiatiska icke-statliga organisationer på fältet har dock endast hållits på ad hoc-basis, i de flesta fall före dialogen. Dessa lokala seminarier erbjuder ett forum där det civila samhället i EU och Centralasien kan diskutera landsspecifika människorättsfrågor med EU-företrädare och regeringstjänstemän, som tillsammans bestämmer dagordningen. De rekommendationer som det civila samhället utarbetar vid dessa seminarier måste införlivas fullt ut i dialogerna om mänskliga rättigheter.

| 5.4.2 | Relevansen och effekten av människorättsdialogerna och de åtföljande seminarierna för det civila samhället varierar. Endast i Kirgizistan och Tadzjikistan har seminarierna fått någon betydelse för den faktiska människorättssituationen och för dialogen med regeringarna, och följts av några konkreta lagstiftningsändringar (17), särskilt avseende användningen av tortyr. I båda fallen spelade de dialoger som EU tog initiativ till en kompletterande och underlättande roll, eftersom frågorna tidigare hade tagits upp inom olika FN-forum. Tyvärr har effekterna varit mycket begränsade på annat håll, med bara ett seminarium om det civila samhället som hölls i Uzbekistan 2008, och inte ett enda i Turkmenistan. |
| --- | --- |

5.4.2

Relevansen och effekten av människorättsdialogerna och de åtföljande seminarierna för det civila samhället varierar. Endast i Kirgizistan och Tadzjikistan har seminarierna fått någon betydelse för den faktiska människorättssituationen och för dialogen med regeringarna, och följts av några konkreta lagstiftningsändringar (17), särskilt avseende användningen av tortyr. I båda fallen spelade de dialoger som EU tog initiativ till en kompletterande och underlättande roll, eftersom frågorna tidigare hade tagits upp inom olika FN-forum. Tyvärr har effekterna varit mycket begränsade på annat håll, med bara ett seminarium om det civila samhället som hölls i Uzbekistan 2008, och inte ett enda i Turkmenistan.

| 5.4.3 | Det civila samhället i Kazakstan fick dock inte delta vid urvalet av ämnen för 2011 års seminarium för det civila samhället, som omfattade funktionshindrades rättigheter och jämställdhetsfrågor, men inte den pågående oljearbetarstrejken i västra Kazakstan. 2012 års seminarium var inriktat på ”Det civila samhällets bidrag till reformer av rättsväsendet i Kazakstan”, men den kazakstanska regeringen ägnade inte evenemanget något intresse, och det framgår inte heller huruvida rekommendationerna sedan införlivades i dialogerna om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.4.3

Det civila samhället i Kazakstan fick dock inte delta vid urvalet av ämnen för 2011 års seminarium för det civila samhället, som omfattade funktionshindrades rättigheter och jämställdhetsfrågor, men inte den pågående oljearbetarstrejken i västra Kazakstan. 2012 års seminarium var inriktat på ”Det civila samhällets bidrag till reformer av rättsväsendet i Kazakstan”, men den kazakstanska regeringen ägnade inte evenemanget något intresse, och det framgår inte heller huruvida rekommendationerna sedan införlivades i dialogerna om mänskliga rättigheter.

| 5.5 | De fem länderna har mycket gemensamt när det gäller arbetsmarknadsfrågor trots att deras ekonomiska situationer skiljer sig åt: Anständiga arbetsvillkor saknas i hela regionen, den informella ekonomin spelar en betydande roll och korruptionsnivån är hög – ett klimat som inte gynnar föreningsfrihet. |
| --- | --- |

5.5

De fem länderna har mycket gemensamt när det gäller arbetsmarknadsfrågor trots att deras ekonomiska situationer skiljer sig åt: Anständiga arbetsvillkor saknas i hela regionen, den informella ekonomin spelar en betydande roll och korruptionsnivån är hög – ett klimat som inte gynnar föreningsfrihet.

| 5.5.1 | I varje land finns det restriktiva rättsliga bestämmelser som påverkar arbetsmarknadskonflikter och framför allt strejkrätten. Regeringarna blandar sig ofta i föreningarnas verksamhet, särskilt genom att gynna kandidater till befattningar inom fackförbunden och genom att införa rättsliga begränsningar av fackföreningarnas strukturer, förfaranden och verksamhet. En ny lag i Kazakstan kan leda till fackligt monopol, såsom redan är fallet i Tadzjikistan och Uzbekistan. Systemen för social dialog på nationell nivå (trepartsdialog) domineras starkt av staten: Arbetsmarknadsparterna har främst en rådgivande roll och fackföreningsledarna är nära knutna till myndigheterna. |
| --- | --- |

5.5.1

I varje land finns det restriktiva rättsliga bestämmelser som påverkar arbetsmarknadskonflikter och framför allt strejkrätten. Regeringarna blandar sig ofta i föreningarnas verksamhet, särskilt genom att gynna kandidater till befattningar inom fackförbunden och genom att införa rättsliga begränsningar av fackföreningarnas strukturer, förfaranden och verksamhet. En ny lag i Kazakstan kan leda till fackligt monopol, såsom redan är fallet i Tadzjikistan och Uzbekistan. Systemen för social dialog på nationell nivå (trepartsdialog) domineras starkt av staten: Arbetsmarknadsparterna har främst en rådgivande roll och fackföreningsledarna är nära knutna till myndigheterna.

| 5.5.2 | I yttrandet från 2011 studerade man ingående situationen när det gäller ILO:s grundläggande konventioner. Under många år har Kazakstan, Kirgizistan och Tadzjikistan samarbetat med ILO, inte minst i fråga om de nationella programmen för anständigt arbete, som Uzbekistan undertecknade i april 2014. ILO:s internationella program för att avskaffa barnarbete fungerar i synnerhet i Kirgizistan och Tadzjikistan, samtidigt som EU också har erkänt de positiva steg som tagits i Uzbekistan i denna fråga (18). Ett fullständigt genomförande av dessa konventioner är fortfarande ett viktigt mål. |
| --- | --- |

5.5.2

I yttrandet från 2011 studerade man ingående situationen när det gäller ILO:s grundläggande konventioner. Under många år har Kazakstan, Kirgizistan och Tadzjikistan samarbetat med ILO, inte minst i fråga om de nationella programmen för anständigt arbete, som Uzbekistan undertecknade i april 2014. ILO:s internationella program för att avskaffa barnarbete fungerar i synnerhet i Kirgizistan och Tadzjikistan, samtidigt som EU också har erkänt de positiva steg som tagits i Uzbekistan i denna fråga (18). Ett fullständigt genomförande av dessa konventioner är fortfarande ett viktigt mål.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EU och Centralasien: strategi för ett nytt partnerskap, rådet QC-79.07.222.29C, oktober 2007.

1

(2)  Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan.

2

(3)  CESE 1010/2011 (EUT C 248, 25.8.2011, s. 49).

3

(4)  Se pressmeddelande om rådets slutsatser om Centralasien, juni 2012.

4

(5)  Extractive Industries Transparency Initiative.

5

(6)  http://www.traceca-org.org/en/traceca/

6

(7)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 6.

7

(8)  Den 7 februari 2014.

8

(9)  Den 22 oktober 2014, citerad i ”The diplomat” den 11 november 2014.

9

(10)  Ett viktigt forum för dialog och samarbete på stats- och regeringschefsnivå – 53 deltagande länder i oktober 2014.

10

(11)  EU:s allmänna preferenssystem.

11

(12)  The Extractive Industries Transparency Initiative.

12

(13)  http://www.gecf.org/gecfmembers/kazakhstan(observer)

13

(14)  BP Statistical Review of World Energy, juni 2014.

14

(15)  Kirgizistans järnmalmsfyndigheter uppskattas till 5 miljarder ton, de flesta med cirka 30 procent järn. Kirgizistan har även en av de största dokumenterade guldreserverna i världen.

15

(16)  Inte minst på grund av den ”arabiska våren”, den nyligen antagna ryska ”lagen om utländska agenter” och Euromajdan-rörelsen i Ukraina.

16

(17)  Det kirgiziska parlamentet antog en lag mot tortyr i juni 2012 efter rekommendation från det seminarium för det civila samhället som hållits fyra månader tidigare, medan man i Tadzjikistan samma år antog en lag som innebar att tortyr klassas som ett brott.

17

(18)  Pressmeddelande från Europeiska utrikestjänsten, 19 november 2014.

18

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/9

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Invandrarkvinnors integration på arbetsmarknaden

(yttrande på eget initiativ)

(2015/C 242/02)

Föredragande:

Béatrice OUIN

Den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Invandrarkvinnors integration på arbetsmarknaden.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 december 2014.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 212 röster för, 1 röst emot och 10 nedlagda röster.

1.   Rekommendationer

| 1.1 | I syfte att genomföra Europa 2020-strategin och den europeiska agendan för integration av tredjelandsmedborgare både vad gäller tillgång till sysselsättning för kvinnor och integration av invandrare, och med anledning av att Europa behöver invandrare – trots den oroande spridning av invandrarfientlig propaganda som strider mot EU-invånarnas långsiktiga intressen – uppmanar EESK EU-institutionerna att







  — | använda den europeiska planeringsterminens potential på ett bättre sätt och lägga fram rekommendationer för varje land när det gäller integration av invandrarkvinnor på arbetsmarknaden, |
| --- | --- | --- |

1.1

I syfte att genomföra Europa 2020-strategin och den europeiska agendan för integration av tredjelandsmedborgare både vad gäller tillgång till sysselsättning för kvinnor och integration av invandrare, och med anledning av att Europa behöver invandrare – trots den oroande spridning av invandrarfientlig propaganda som strider mot EU-invånarnas långsiktiga intressen – uppmanar EESK EU-institutionerna att

—

använda den europeiska planeringsterminens potential på ett bättre sätt och lägga fram rekommendationer för varje land när det gäller integration av invandrarkvinnor på arbetsmarknaden,

| — | beakta de särskilda förhållanden som gäller för invandrarkvinnor vid utarbetandet av jämställdhetsstrategin efter 2015, |
| --- | --- |

—

beakta de särskilda förhållanden som gäller för invandrarkvinnor vid utarbetandet av jämställdhetsstrategin efter 2015,

| — | fortsätta att övervaka genomförandet av direktiv 2003/86/EG om familjeåterförening, så att man inte fördröjer tillgången till arbetsmarknaden för de kvinnor som har rätt till återförening, och att planera för en översyn av detta direktiv i syfte att möjliggöra att maken eller makan får omedelbar tillgång till arbete, |
| --- | --- |

—

fortsätta att övervaka genomförandet av direktiv 2003/86/EG om familjeåterförening, så att man inte fördröjer tillgången till arbetsmarknaden för de kvinnor som har rätt till återförening, och att planera för en översyn av detta direktiv i syfte att möjliggöra att maken eller makan får omedelbar tillgång till arbete,

| — | undersöka hur många kvinnor som innehar EU-blåkort (1) respektive hur många som faller inom ramen för direktivet om säsongsarbete (2), samt vilken typ av arbeten de utför, i syfte att försäkra sig om att invandrarkvinnor inte utsätts för diskriminering, |
| --- | --- |

—

undersöka hur många kvinnor som innehar EU-blåkort (1) respektive hur många som faller inom ramen för direktivet om säsongsarbete (2), samt vilken typ av arbeten de utför, i syfte att försäkra sig om att invandrarkvinnor inte utsätts för diskriminering,

| — | se till att framtida bestämmelser om forskare, studerande, frivilligarbetare och au-pairer (3) i lika hög grad gynnar kvinnor som män, |
| --- | --- |

—

se till att framtida bestämmelser om forskare, studerande, frivilligarbetare och au-pairer (3) i lika hög grad gynnar kvinnor som män,

| — | se till att de finansieringsinstrument som är avsedda för integration av invandrare till minst hälften används för kvinnor. |
| --- | --- |

—

se till att de finansieringsinstrument som är avsedda för integration av invandrare till minst hälften används för kvinnor.

| 1.2 | Förutom de åtgärder som ska vidtas för alla invandrare – män och kvinnor – uppmanar EESK medlemsstaterna att







  — | införa tydliga och ambitiösa mål för integrationen av invandrarkvinnor, |
| --- | --- | --- |

1.2

Förutom de åtgärder som ska vidtas för alla invandrare – män och kvinnor – uppmanar EESK medlemsstaterna att

—

införa tydliga och ambitiösa mål för integrationen av invandrarkvinnor,

| — | anta politik som beaktar kvinnornas särskilda situation, deras kompetensnivå, deras kunskaper i värdlandets språk, och om de tillhör första generationens invandrare eller en senare generation, |
| --- | --- |

—

anta politik som beaktar kvinnornas särskilda situation, deras kompetensnivå, deras kunskaper i värdlandets språk, och om de tillhör första generationens invandrare eller en senare generation,

| — | inom ramen för den europeiska planeringsterminen meddela kommissionen vilka åtgärder man vidtagit för att integrera invandrarkvinnor på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

inom ramen för den europeiska planeringsterminen meddela kommissionen vilka åtgärder man vidtagit för att integrera invandrarkvinnor på arbetsmarknaden,

| — | inom ramen för familjeåterförening inte skjuta upp tillgången till sysselsättning för maken eller makan, detta för att främja integration av familjer samt undvika fattigdom och förlust av kompetens, |
| --- | --- |

—

inom ramen för familjeåterförening inte skjuta upp tillgången till sysselsättning för maken eller makan, detta för att främja integration av familjer samt undvika fattigdom och förlust av kompetens,

| — | i varje skede av invandringen garantera kvinnor individuella rättigheter, inte bara rättigheter som familjemedlem, |
| --- | --- |

—

i varje skede av invandringen garantera kvinnor individuella rättigheter, inte bara rättigheter som familjemedlem,

| — | se till att invandrarkvinnor får bättre information om vilka tjänster som finns att tillgå för att underlätta tillgång till språk- och yrkesutbildning och till arbeten av hög kvalitet, |
| --- | --- |

—

se till att invandrarkvinnor får bättre information om vilka tjänster som finns att tillgå för att underlätta tillgång till språk- och yrkesutbildning och till arbeten av hög kvalitet,

| — | anordna språkkurser som uppfyller invandrarkvinnors särskilda behov, är inriktade på arbetssökande och är tillgängliga för dem, |
| --- | --- |

—

anordna språkkurser som uppfyller invandrarkvinnors särskilda behov, är inriktade på arbetssökande och är tillgängliga för dem,

| — | påskynda processen för att erkänna kvalifikationer och erfarenheter som förvärvats i utlandet, i syfte att göra det möjligt för kvinnorna att hitta arbeten som motsvarar deras kompetens och ambitioner, |
| --- | --- |

—

påskynda processen för att erkänna kvalifikationer och erfarenheter som förvärvats i utlandet, i syfte att göra det möjligt för kvinnorna att hitta arbeten som motsvarar deras kompetens och ambitioner,

| — | undvika kunskapsförlust, vilket är en förlust av humankapital, |
| --- | --- |

—

undvika kunskapsförlust, vilket är en förlust av humankapital,

| — | ha inställningen att arbete inom vissa sektorer (städning, barnpassning, vård av äldre, arbete inom hotell, kaféer och restauranger samt jordbruksarbete m.m.) kan innebära goda chanser för de mindre kvalificerade invandrarkvinnorna, förutsatt att man lyfter dessa sektorer ur svartarbete, gör dem yrkesvärdiga och uppvärderar dem, utbildar kvinnorna i dessa yrken och gör det möjligt för dem att utvecklas under sin karriär, |
| --- | --- |

—

ha inställningen att arbete inom vissa sektorer (städning, barnpassning, vård av äldre, arbete inom hotell, kaféer och restauranger samt jordbruksarbete m.m.) kan innebära goda chanser för de mindre kvalificerade invandrarkvinnorna, förutsatt att man lyfter dessa sektorer ur svartarbete, gör dem yrkesvärdiga och uppvärderar dem, utbildar kvinnorna i dessa yrken och gör det möjligt för dem att utvecklas under sin karriär,

| — | stödja kvinnliga företagare och främja entreprenörsutbildning hos invandrarkvinnor, |
| --- | --- |

—

stödja kvinnliga företagare och främja entreprenörsutbildning hos invandrarkvinnor,

| — | involvera arbetsmarknadens parter och det civila samhället i den konkreta utformningen och genomförandet av politiken, |
| --- | --- |

—

involvera arbetsmarknadens parter och det civila samhället i den konkreta utformningen och genomförandet av politiken,

| — | ratificera FN:s konvention av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

—

ratificera FN:s konvention av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar,

| — | reglera rätten till bosättning för invandrare som har varit bosatta i Europa i flera år. Den massamnesti som vissa medlemsstater har beviljat har visat sig vara en fördel. |
| --- | --- |

—

reglera rätten till bosättning för invandrare som har varit bosatta i Europa i flera år. Den massamnesti som vissa medlemsstater har beviljat har visat sig vara en fördel.

| 1.3 | EESK uppmanar slutligen arbetsmarknadens parter att







  — | på ett bättre sätt integrera invandrarkvinnors särskilda förhållanden i arbetsprogrammet för den europeiska sociala dialogen, |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK uppmanar slutligen arbetsmarknadens parter att

—

på ett bättre sätt integrera invandrarkvinnors särskilda förhållanden i arbetsprogrammet för den europeiska sociala dialogen,

| — | införa åtgärder för att underlätta erkännande av invandrarkvinnors kvalifikationer i kollektivavtalen. |
| --- | --- |

—

införa åtgärder för att underlätta erkännande av invandrarkvinnors kvalifikationer i kollektivavtalen.

2.   Inledning

| 2.1 | Under de senaste decennierna har andelen kvinnor som invandrar blivit allt större. De kvinnor som invandrar till Europa gör det för att återförenas med sin familj, eller så är de flyktingar och asylsökande. Det är också många som kommer hit för att förtjäna sitt levebröd. De lämnar sin familj i ursprungslandet och blir familjens huvudförsörjare. |
| --- | --- |

2.1

Under de senaste decennierna har andelen kvinnor som invandrar blivit allt större. De kvinnor som invandrar till Europa gör det för att återförenas med sin familj, eller så är de flyktingar och asylsökande. Det är också många som kommer hit för att förtjäna sitt levebröd. De lämnar sin familj i ursprungslandet och blir familjens huvudförsörjare.

| 2.2 | De kan komma med eller utan uppehållstillstånd, med eller utan kvalifikationer på hög nivå. De migrerar frivilligt eller under tvång, och vissa är offer för människohandel. Det står klart att denna befolkningsgrupp är lika stor som diversifierad. |
| --- | --- |

2.2

De kan komma med eller utan uppehållstillstånd, med eller utan kvalifikationer på hög nivå. De migrerar frivilligt eller under tvång, och vissa är offer för människohandel. Det står klart att denna befolkningsgrupp är lika stor som diversifierad.

| 2.3 | På grund av den åldrande befolkningen, de minskande födelsetalen och behoven av kvalificerad arbetskraft inom många sektorer står Europa å sin sida inför en stor utmaning i arbetsmarknadshänseende. |
| --- | --- |

2.3

På grund av den åldrande befolkningen, de minskande födelsetalen och behoven av kvalificerad arbetskraft inom många sektorer står Europa å sin sida inför en stor utmaning i arbetsmarknadshänseende.

| 2.4 | I detta sammanhang är invandrarkvinnorna en källa till kompetens och kreativitet som i dag inte utnyttjas till fullo. Det är en nödvändighet att de integreras på arbetsmarknaden. Denna integration bidrar till att till fullo göra verklighet av invandringens potential, ur både invandrarkvinnornas och EU:s synvinkel. Den stärker även integreringen i samhället och bidrar till den ekonomiska tillväxten och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

2.4

I detta sammanhang är invandrarkvinnorna en källa till kompetens och kreativitet som i dag inte utnyttjas till fullo. Det är en nödvändighet att de integreras på arbetsmarknaden. Denna integration bidrar till att till fullo göra verklighet av invandringens potential, ur både invandrarkvinnornas och EU:s synvinkel. Den stärker även integreringen i samhället och bidrar till den ekonomiska tillväxten och sociala sammanhållningen.

| 2.5 | EESK har redan ett flertal gånger yttrat sig om invandrings- och integrationsfrågorna, och lagt fram en mängd rekommendationer som gäller både män och kvinnor (4). Vi kommer i detta yttrande inte att upprepa dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

2.5

EESK har redan ett flertal gånger yttrat sig om invandrings- och integrationsfrågorna, och lagt fram en mängd rekommendationer som gäller både män och kvinnor (4). Vi kommer i detta yttrande inte att upprepa dessa rekommendationer.

| 2.6 | EESK har däremot än så länge inte lagt fram några särskilda förslag när det gäller invandrarkvinnor. Jämställdhet är dock ännu inte verklighet någonstans i världen, och eftersom det finns särskilda kvinnofrågor som inte ingår i en allmän överblick så tar vi i detta yttrande upp frågan om integration av invandrarkvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.6

EESK har däremot än så länge inte lagt fram några särskilda förslag när det gäller invandrarkvinnor. Jämställdhet är dock ännu inte verklighet någonstans i världen, och eftersom det finns särskilda kvinnofrågor som inte ingår i en allmän överblick så tar vi i detta yttrande upp frågan om integration av invandrarkvinnor på arbetsmarknaden.

3.   EU-perspektivet

| 3.1 | Att kvinnors sysselsättningsgrad, precis som invandrarnas, ska öka är en av EU:s prioriteringar, och detta mål ingår i Europa 2020-strategin, den europeiska agendan för integration av tredjelandsmedborgare (5) och Europeiska rådets fleråriga program (6). |
| --- | --- |

3.1

Att kvinnors sysselsättningsgrad, precis som invandrarnas, ska öka är en av EU:s prioriteringar, och detta mål ingår i Europa 2020-strategin, den europeiska agendan för integration av tredjelandsmedborgare (5) och Europeiska rådets fleråriga program (6).

| 3.2 | I Europa 2020-strategin anges att sysselsättningsgraden ska öka till 75 % fram till 2020, och för att detta ska bli verklighet är det nödvändigt att bättre integrera invandrarkvinnorna på arbetsmarknaden. I detta sammanhang kan den europeiska planeringsterminen vara ett värdefullt verktyg. Medlemsstaterna måste presentera åtgärder som syftar till integrering av invandrarkvinnorna och kommissionen måste lägga fram särskilda rekommendationer i denna fråga. |
| --- | --- |

3.2

I Europa 2020-strategin anges att sysselsättningsgraden ska öka till 75 % fram till 2020, och för att detta ska bli verklighet är det nödvändigt att bättre integrera invandrarkvinnorna på arbetsmarknaden. I detta sammanhang kan den europeiska planeringsterminen vara ett värdefullt verktyg. Medlemsstaterna måste presentera åtgärder som syftar till integrering av invandrarkvinnorna och kommissionen måste lägga fram särskilda rekommendationer i denna fråga.

| 3.3 | De särskilda förhållanden som gäller för invandrarkvinnor måste även beaktas på ett bättre sätt vid utarbetandet av den nya jämställdhetsstrategin efter 2015. Denna strategi måste bidra till att förbättra invandrarkvinnornas ställning på arbetsmarknaden, inbegripet uppmuntran av företagande. |
| --- | --- |

3.3

De särskilda förhållanden som gäller för invandrarkvinnor måste även beaktas på ett bättre sätt vid utarbetandet av den nya jämställdhetsstrategin efter 2015. Denna strategi måste bidra till att förbättra invandrarkvinnornas ställning på arbetsmarknaden, inbegripet uppmuntran av företagande.

| 3.4 | På EU-nivå varierar invandrarkvinnornas situation kraftigt beroende på tillämpningsdirektiv. |
| --- | --- |

3.4

På EU-nivå varierar invandrarkvinnornas situation kraftigt beroende på tillämpningsdirektiv.

| 3.5 | En innehavare av ett blåkort (7) får lättare tillgång till högkvalificerade arbetstillfällen. På samma sätt har en maka till en innehavare av ett blåkort automatiskt och omedelbart allmän tillgång till arbetsmarknaden i värdlandet. |
| --- | --- |

3.5

En innehavare av ett blåkort (7) får lättare tillgång till högkvalificerade arbetstillfällen. På samma sätt har en maka till en innehavare av ett blåkort automatiskt och omedelbart allmän tillgång till arbetsmarknaden i värdlandet.

| 3.6 | En maka som får del av familjeåterförening (8) måste däremot ibland vänta ett år innan hon kan få tillgång till ett avlönat arbete eller till egenföretagande. Detta är en frist som medlemsstaterna kan införa. Väntetiden gör kvinnan beroende av sin man, för henne bort från arbetsmarknaden och gör att hon förlorar en del av sin kompetens. För att råda bot på detta får kommissionen inte begränsa sig till att bara kontrollera genomförandet av direktivet om familjeåterförening i medlemsstaterna, utan bör planera för en översyn. |
| --- | --- |

3.6

En maka som får del av familjeåterförening (8) måste däremot ibland vänta ett år innan hon kan få tillgång till ett avlönat arbete eller till egenföretagande. Detta är en frist som medlemsstaterna kan införa. Väntetiden gör kvinnan beroende av sin man, för henne bort från arbetsmarknaden och gör att hon förlorar en del av sin kompetens. För att råda bot på detta får kommissionen inte begränsa sig till att bara kontrollera genomförandet av direktivet om familjeåterförening i medlemsstaterna, utan bör planera för en översyn.

| 3.7 | När det gäller asylsökande uppmuntrar ett arbetsförbud dem till odeklarerat arbete. Man måste därför undanröja de juridiska hindren för deras tillgång till arbetsmarknaden. Att ha ett arbete borde dessutom underlätta regleringen av vistelsen, något som redan har gett goda resultat i de medlemsstater som har gett massamnesti. |
| --- | --- |

3.7

När det gäller asylsökande uppmuntrar ett arbetsförbud dem till odeklarerat arbete. Man måste därför undanröja de juridiska hindren för deras tillgång till arbetsmarknaden. Att ha ett arbete borde dessutom underlätta regleringen av vistelsen, något som redan har gett goda resultat i de medlemsstater som har gett massamnesti.

| 3.8 | Det krävs slutligen en harmonisering av EU-instrumenten så att det blir möjligt för alla personer som är lagligen bosatta på EU:s territorium att få omedelbar tillgång till sysselsättning och individuella rättigheter vid bosättningen, oberoende av personens civilstånd. |
| --- | --- |

3.8

Det krävs slutligen en harmonisering av EU-instrumenten så att det blir möjligt för alla personer som är lagligen bosatta på EU:s territorium att få omedelbar tillgång till sysselsättning och individuella rättigheter vid bosättningen, oberoende av personens civilstånd.

| 4. | Särskilda åtgärder för att integrera invandrarkvinnor på arbetsmarknaderna i medlemsstaterna |
| --- | --- |

4.

4.1   Ett oroande faktum i detta sammanhang är den dubbla belastningen att vara både kvinna och invandrare

| 4.1.1 | Arbetsmarknaden gynnar inte kvinnor, vare sig de är européer eller invandrare. Trots EU:s lagstiftningsram är balansen mellan arbete och privatliv, tillgången till sociala rättigheter och till ansvarsfulla poster, och även deltagande i det offentliga livet, svårare för kvinnor än för män. |
| --- | --- |

4.1.1

Arbetsmarknaden gynnar inte kvinnor, vare sig de är européer eller invandrare. Trots EU:s lagstiftningsram är balansen mellan arbete och privatliv, tillgången till sociala rättigheter och till ansvarsfulla poster, och även deltagande i det offentliga livet, svårare för kvinnor än för män.

| 4.1.2 | Kvinnor är koncentrerade till några få sektorer (9) (hälso- och sjukvård, utbildning, offentlig administration, hotell-kaféer-restauranger, hushållsnära tjänster etc.). De arbetar oftare deltid och är även överrepresenterade när det gäller osäkra korttidskontrakt. 2014 är gapet mellan kvinnors och mäns genomsnittslön fortfarande 16,4 % (10), och skillnaden blir ännu större efter pensionen. |
| --- | --- |

4.1.2

Kvinnor är koncentrerade till några få sektorer (9) (hälso- och sjukvård, utbildning, offentlig administration, hotell-kaféer-restauranger, hushållsnära tjänster etc.). De arbetar oftare deltid och är även överrepresenterade när det gäller osäkra korttidskontrakt. 2014 är gapet mellan kvinnors och mäns genomsnittslön fortfarande 16,4 % (10), och skillnaden blir ännu större efter pensionen.

| 4.1.3 | Situationen är ännu mer oroande för invandrarkvinnor: Deras sysselsättningsgrad är lägre än för infödda kvinnor. Majoriteten av dem arbetar inom ett fåtal sektorer och de är mer utsatta för otrygga förhållanden, deltidsarbete, låga löner och dåliga arbetsvillkor. Kulturella hinder i deras familj eller befolkningsgrupp kan motverka deras tillgång till sysselsättning. De kan dessutom diskrimineras vad gäller tillgång till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.1.3

Situationen är ännu mer oroande för invandrarkvinnor: Deras sysselsättningsgrad är lägre än för infödda kvinnor. Majoriteten av dem arbetar inom ett fåtal sektorer och de är mer utsatta för otrygga förhållanden, deltidsarbete, låga löner och dåliga arbetsvillkor. Kulturella hinder i deras familj eller befolkningsgrupp kan motverka deras tillgång till sysselsättning. De kan dessutom diskrimineras vad gäller tillgång till arbetsmarknaden.

4.2   Särskilda åtgärder krävs

| 4.2.1 | När man väl konstaterat detta kan man gå vidare på ett positivt sätt. Insatserna måste framför allt beakta kvinnornas särskilda situation, kompetensnivå och kunskaper i värdlandets språk, samt om de tillhör första generationens invandrare eller en senare generation. |
| --- | --- |

4.2.1

När man väl konstaterat detta kan man gå vidare på ett positivt sätt. Insatserna måste framför allt beakta kvinnornas särskilda situation, kompetensnivå och kunskaper i värdlandets språk, samt om de tillhör första generationens invandrare eller en senare generation.

| 4.2.2 | Vissa åtgärder, dvs. de som hör samman med att förena arbets- och familjeliv, är desamma som för infödda kvinnor. Att ha tillgång till högkvalitativ barnomsorg som är tillgänglig ur ekonomisk och geografisk synvinkel är avgörande för invandrarkvinnorna, eftersom deras släktingar vanligen inte finns på plats för att hjälpa dem. |
| --- | --- |

4.2.2

Vissa åtgärder, dvs. de som hör samman med att förena arbets- och familjeliv, är desamma som för infödda kvinnor. Att ha tillgång till högkvalitativ barnomsorg som är tillgänglig ur ekonomisk och geografisk synvinkel är avgörande för invandrarkvinnorna, eftersom deras släktingar vanligen inte finns på plats för att hjälpa dem.

| 4.2.3 | Andra åtgärder är mer inriktade på invandrarkvinnor: kampen mot rasismen, att förbättra tillgången till bostäder, sjuk- och hälsovård och sociala tjänster samt kampen mot tvångsäktenskap och månggifte m.m. Kvinnor lämnar sina länder av olika skäl: De söker respekt för sina mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen och de flyr från våld mot kvinnor och ojämlikhet. De borde inte utsättas för samma svårigheter i Europa, och likväl existerar dessa problem. De drabbar även den andra generationen invandrare och förhindrar därigenom deras tillgång till sysselsättning. |
| --- | --- |

4.2.3

Andra åtgärder är mer inriktade på invandrarkvinnor: kampen mot rasismen, att förbättra tillgången till bostäder, sjuk- och hälsovård och sociala tjänster samt kampen mot tvångsäktenskap och månggifte m.m. Kvinnor lämnar sina länder av olika skäl: De söker respekt för sina mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen och de flyr från våld mot kvinnor och ojämlikhet. De borde inte utsättas för samma svårigheter i Europa, och likväl existerar dessa problem. De drabbar även den andra generationen invandrare och förhindrar därigenom deras tillgång till sysselsättning.

| 4.2.4 | Inom EU tas det på lokal nivå många givande initiativ för att integrera kvinnorna på arbetsmarknaden – av det civila samhället, invandrarkvinnoorganisationer eller universitet. Dessa initiativ måste stödjas och spridning av de bästa metoderna måste uppmuntras på nationell nivå och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.2.4

Inom EU tas det på lokal nivå många givande initiativ för att integrera kvinnorna på arbetsmarknaden – av det civila samhället, invandrarkvinnoorganisationer eller universitet. Dessa initiativ måste stödjas och spridning av de bästa metoderna måste uppmuntras på nationell nivå och mellan medlemsstaterna.

4.3   Samla in nödvändiga uppgifter för en tydlig politik

| 4.3.1 | För att få djupare kunskaper om invandrarkvinnornas behov och för att utarbeta en politik som är anpassad till dem, är det absolut nödvändigt att ha tillgång till bättre statistik, uppdelad på kön, nationalitet och ursprung, både på nationell nivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.3.1

För att få djupare kunskaper om invandrarkvinnornas behov och för att utarbeta en politik som är anpassad till dem, är det absolut nödvändigt att ha tillgång till bättre statistik, uppdelad på kön, nationalitet och ursprung, både på nationell nivå och på EU-nivå.

4.4   Bättre information till invandrarkvinnor

| 4.4.1 | För att förbättra kunskaperna om mottagarsamhället och dess arbetsmarknad krävs det att invandrarkvinnorna får tillgång till information om sina rättigheter och vilka tjänster som finns, på flera språk och i samarbete med det civila samhället och invandrarnätverken. Deras bidrag måste också erkännas och stödjas. |
| --- | --- |

4.4.1

För att förbättra kunskaperna om mottagarsamhället och dess arbetsmarknad krävs det att invandrarkvinnorna får tillgång till information om sina rättigheter och vilka tjänster som finns, på flera språk och i samarbete med det civila samhället och invandrarnätverken. Deras bidrag måste också erkännas och stödjas.

4.5   Underlätta inlärning av värdlandets språk

| 4.5.1 | Vägen mot integration och tillgång till sysselsättning går framför allt via kunskaper i värdlandets språk. Otillräckliga språkkunskaper förlänger kvinnornas isolering samt hindrar dem från att få kännedom om sina rättigheter och tillgång till offentliga tjänster. Det påverkar dessutom integreringen av deras barn. Merparten av invandrarungdomarna har sämre skolresultat än de infödda eleverna. |
| --- | --- |

4.5.1

Vägen mot integration och tillgång till sysselsättning går framför allt via kunskaper i värdlandets språk. Otillräckliga språkkunskaper förlänger kvinnornas isolering samt hindrar dem från att få kännedom om sina rättigheter och tillgång till offentliga tjänster. Det påverkar dessutom integreringen av deras barn. Merparten av invandrarungdomarna har sämre skolresultat än de infödda eleverna.

| 4.5.2 | De offentliga myndigheterna måste därför tillhandahålla språkkurser för invandrarkvinnor som är tillgängliga vad gäller kostnad, plats och tid (dvs. som går att förena med hemmavarande små barn). När det gäller innehållet måste kurserna vara till nytta vid jobbsökande och kontakter med de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

4.5.2

De offentliga myndigheterna måste därför tillhandahålla språkkurser för invandrarkvinnor som är tillgängliga vad gäller kostnad, plats och tid (dvs. som går att förena med hemmavarande små barn). När det gäller innehållet måste kurserna vara till nytta vid jobbsökande och kontakter med de offentliga myndigheterna.

4.6   Erkänna kvalifikationer och förebygga kunskapsförlust

| 4.6.1 | Invandrarkvinnornas profil skiljer sig åt och politiken måste anpassas till dessa skillnader. Vissa har låg utbildningsnivå och begränsad yrkeserfarenhet, medan andra har omfattande universitetskvalifikationer eller yrkeskompetens. |
| --- | --- |

4.6.1

Invandrarkvinnornas profil skiljer sig åt och politiken måste anpassas till dessa skillnader. Vissa har låg utbildningsnivå och begränsad yrkeserfarenhet, medan andra har omfattande universitetskvalifikationer eller yrkeskompetens.

| 4.6.2 | Det svåraste för många av dem är att få de kvalifikationer och erfarenheter som de förvärvat i utlandet erkända, vilket är märkligt med tanke på att Europa behöver kvalificerad arbetskraft på en mängd områden. Att de emellanåt kan få vänta länge på att få sina examina erkända kan medföra att de tappar modet och förlorar sina kunskaper, och i förlängningen accepterar arbeten som de är överkvalificerade för. Invandrarkvinnor som är arbetslösa eller har ett jobb som de är överkvalificerade för innebär både en underutnyttjad resurs och ett slöseri med humankapital. |
| --- | --- |

4.6.2

Det svåraste för många av dem är att få de kvalifikationer och erfarenheter som de förvärvat i utlandet erkända, vilket är märkligt med tanke på att Europa behöver kvalificerad arbetskraft på en mängd områden. Att de emellanåt kan få vänta länge på att få sina examina erkända kan medföra att de tappar modet och förlorar sina kunskaper, och i förlängningen accepterar arbeten som de är överkvalificerade för. Invandrarkvinnor som är arbetslösa eller har ett jobb som de är överkvalificerade för innebär både en underutnyttjad resurs och ett slöseri med humankapital.

| 4.6.3 | Man måste skapa tjänster som gör det möjligt att få erkännande av kvalifikationer som förvärvats i ursprungslandet. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll att spela för att underlätta erkännande av dessa kvalifikationer i kollektivavtalen. |
| --- | --- |

4.6.3

Man måste skapa tjänster som gör det möjligt att få erkännande av kvalifikationer som förvärvats i ursprungslandet. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll att spela för att underlätta erkännande av dessa kvalifikationer i kollektivavtalen.

| 4.6.4 | Vissa sektorer, t.ex. städning, barnpassning, vård av äldre, hotell, kaféer och restauranger, jordbruket och den sociala ekonomin, kan ge möjlighet till arbete för mindre kvalificerade invandrarkvinnor, både som anställda och som företagare. Man måste dock göra dessa sektorer yrkesvärdiga och uppvärdera dem, utbilda kvinnorna i dessa yrken och erkänna att arbetstagarna inom dessa områden lämnar ett viktigt samhällsbidrag, i syfte att arbetet inom dessa sektorer ska bli till nytta för både de infödda kvinnorna och invandrarkvinnorna. |
| --- | --- |

4.6.4

Vissa sektorer, t.ex. städning, barnpassning, vård av äldre, hotell, kaféer och restauranger, jordbruket och den sociala ekonomin, kan ge möjlighet till arbete för mindre kvalificerade invandrarkvinnor, både som anställda och som företagare. Man måste dock göra dessa sektorer yrkesvärdiga och uppvärdera dem, utbilda kvinnorna i dessa yrken och erkänna att arbetstagarna inom dessa områden lämnar ett viktigt samhällsbidrag, i syfte att arbetet inom dessa sektorer ska bli till nytta för både de infödda kvinnorna och invandrarkvinnorna.

| 4.6.5 | Ett sådant arbete kan också vara av övergångskaraktär, och det är därför viktigt att erbjuda utbildning parallellt med arbete inom dessa områden, så att kvinnorna kan utveckla sin karriär eller inrikta sig på andra yrken. |
| --- | --- |

4.6.5

Ett sådant arbete kan också vara av övergångskaraktär, och det är därför viktigt att erbjuda utbildning parallellt med arbete inom dessa områden, så att kvinnorna kan utveckla sin karriär eller inrikta sig på andra yrken.

4.6.6   Det särskilda fallet med arbete i privathem

| 4.6.6.1 | Även om inte alla invandrarkvinnor arbetar inom denna sektor så är det ofta där de hamnar under den första tiden, dels eftersom det råder stor efterfrågan, dels eftersom det är möjligt att arbeta där utan papper. |
| --- | --- |

4.6.6.1

Även om inte alla invandrarkvinnor arbetar inom denna sektor så är det ofta där de hamnar under den första tiden, dels eftersom det råder stor efterfrågan, dels eftersom det är möjligt att arbeta där utan papper.

| 4.6.6.2 | Dessa kvinnor befinner sig i en fälla: de kan inte arbeta annat än på ett odeklarerat jobb, utan något skydd. De kan inte få tillgång till en reglerad situation och inte heller till uppehållstillstånd eftersom de inte kan bevisa att de arbetar. De befinner sig sålunda i en mycket sårbar situation, och står ensamma inför en mängd arbetsgivare eller bor hos en enda arbetsgivare. |
| --- | --- |

4.6.6.2

Dessa kvinnor befinner sig i en fälla: de kan inte arbeta annat än på ett odeklarerat jobb, utan något skydd. De kan inte få tillgång till en reglerad situation och inte heller till uppehållstillstånd eftersom de inte kan bevisa att de arbetar. De befinner sig sålunda i en mycket sårbar situation, och står ensamma inför en mängd arbetsgivare eller bor hos en enda arbetsgivare.

| 4.6.6.3 | Några europeiska stater har vidtagit åtgärder som gör det möjligt att göra detta svartarbete vitt (skattelättnader i Sverige, tjänstecheckar för skatteavdrag i Belgien och Frankrike), vilket underlättar registreringsförfarandena för arbetsgivarna och ger de anställda möjlighet att få tillgång till sociala rättigheter och bevisa sin yrkesverksamhet, och på detta sätt slå in på vägen mot en reglering av sin vistelse. |
| --- | --- |

4.6.6.3

Några europeiska stater har vidtagit åtgärder som gör det möjligt att göra detta svartarbete vitt (skattelättnader i Sverige, tjänstecheckar för skatteavdrag i Belgien och Frankrike), vilket underlättar registreringsförfarandena för arbetsgivarna och ger de anställda möjlighet att få tillgång till sociala rättigheter och bevisa sin yrkesverksamhet, och på detta sätt slå in på vägen mot en reglering av sin vistelse.

| 4.6.6.4 | Medlemsstaterna bör ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 189 (11), som gör det möjligt för arbetstagare i hemmet att få samma rättigheter som andra arbetstagare, och strukturera denna sektor, såsom EESK rekommenderar i sitt yttrande ”Utveckling av hushållsnära tjänster för att höja sysselsättningsgraden och främja jämställdhet i arbetslivet” (12). |
| --- | --- |

4.6.6.4

Medlemsstaterna bör ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 189 (11), som gör det möjligt för arbetstagare i hemmet att få samma rättigheter som andra arbetstagare, och strukturera denna sektor, såsom EESK rekommenderar i sitt yttrande ”Utveckling av hushållsnära tjänster för att höja sysselsättningsgraden och främja jämställdhet i arbetslivet” (12).

4.7   Stödja egenföretagande och entreprenörskap

| 4.7.1 | Forskning visar att innovations- och företagarandan är högre hos invandrare än hos den infödda befolkningen. I många länder blir de egenföretagare eller skapar nya företag, där de ofta anställer andra invandrare. Kommittén har utarbetat ett yttrande om ”Invandrade företagares bidrag till ekonomin i EU” (13). |
| --- | --- |

4.7.1

Forskning visar att innovations- och företagarandan är högre hos invandrare än hos den infödda befolkningen. I många länder blir de egenföretagare eller skapar nya företag, där de ofta anställer andra invandrare. Kommittén har utarbetat ett yttrande om ”Invandrade företagares bidrag till ekonomin i EU” (13).

| 4.7.2 | För att lyckas bättre har dessa entreprenörer behov av stöd så att de får tillgång till finansiering, lär sig att göra upp affärsplaner och lär känna den ekonomiska miljön i värdlandet. Man bör ta fram särskilda initiativ för att hjälpa kvinnliga företagare och särskild vikt bör läggas vid socialt företagande. |
| --- | --- |

4.7.2

För att lyckas bättre har dessa entreprenörer behov av stöd så att de får tillgång till finansiering, lär sig att göra upp affärsplaner och lär känna den ekonomiska miljön i värdlandet. Man bör ta fram särskilda initiativ för att hjälpa kvinnliga företagare och särskild vikt bör läggas vid socialt företagande.

| 4.7.3 | Invandrarkvinnorna bör också kunna få mentorer i form av andra, mer erfarna företagare, och man bör även stödja nätverk för kvinnliga invandrarföretagare. Invandrarkvinnor bör erbjudas företagarutbildning och den bör anordnas i nära samarbete mellan arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

4.7.3

Invandrarkvinnorna bör också kunna få mentorer i form av andra, mer erfarna företagare, och man bör även stödja nätverk för kvinnliga invandrarföretagare. Invandrarkvinnor bör erbjudas företagarutbildning och den bör anordnas i nära samarbete mellan arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället.

4.8   Förbättra bilden av invandrarkvinnor

| 4.8.1 | Även om invandringen av oberoende kvinnor, som ofta har goda kvalifikationer, ökar så förändras bilden av invandrarkvinnan som ett offer för en kultur där man inte lägger stor vikt vid kvinnors rättigheter mycket långsamt. En mer positiv bild av invandrarkvinnor är nödvändig och skulle kunna tjäna som modell i invandrargrupperna. Informationskampanjer skulle kunna bidra till detta. |
| --- | --- |

4.8.1

Även om invandringen av oberoende kvinnor, som ofta har goda kvalifikationer, ökar så förändras bilden av invandrarkvinnan som ett offer för en kultur där man inte lägger stor vikt vid kvinnors rättigheter mycket långsamt. En mer positiv bild av invandrarkvinnor är nödvändig och skulle kunna tjäna som modell i invandrargrupperna. Informationskampanjer skulle kunna bidra till detta.

4.9   Förbättrat samarbete mellan olika nivåer

| 4.9.1 | En effektiv integration kan bara bli verklighet genom partnerskap mellan alla aktörer, som EU-institutionerna, medlemsstaterna och nationella, regionala och lokala aktörer. |
| --- | --- |

4.9.1

En effektiv integration kan bara bli verklighet genom partnerskap mellan alla aktörer, som EU-institutionerna, medlemsstaterna och nationella, regionala och lokala aktörer.

| 4.9.2 | Det organiserade civila samhället – och framför allt organisationer för invandrarkvinnor – måste delta i alla stadier av den politik som förs för att integrera invandrarkvinnor på arbetsmarknaden. Dessa berörda parter kan i praktiken tillföra ett reellt mervärde på grund av sina kunskaper om den realitet som invandrarkvinnorna möter. Det här skulle även kunna bidra till att skapa en känsla av medansvar, vilket bidrar till acceptans och genomförande av politiken. |
| --- | --- |

4.9.2

Det organiserade civila samhället – och framför allt organisationer för invandrarkvinnor – måste delta i alla stadier av den politik som förs för att integrera invandrarkvinnor på arbetsmarknaden. Dessa berörda parter kan i praktiken tillföra ett reellt mervärde på grund av sina kunskaper om den realitet som invandrarkvinnorna möter. Det här skulle även kunna bidra till att skapa en känsla av medansvar, vilket bidrar till acceptans och genomförande av politiken.

5.   Slutsatser

| 5.1 | Deltagande på arbetsmarknaden är ett av de mest effektiva och mest konkreta sätten att bli integrerad i ett samhälle. Invandrarkvinnorna behöver stödjas och följas på sin väg mot integration. De måste informeras om sina rättigheter och skyldigheter i värdlandet, åtnjuta egna rättigheter, ha tillgång till utbildning, få sin kompetens validerad och få erkännande för det bidrag som de lämnar till den europeiska ekonomin och det europeiska samhället. |
| --- | --- |

5.1

Deltagande på arbetsmarknaden är ett av de mest effektiva och mest konkreta sätten att bli integrerad i ett samhälle. Invandrarkvinnorna behöver stödjas och följas på sin väg mot integration. De måste informeras om sina rättigheter och skyldigheter i värdlandet, åtnjuta egna rättigheter, ha tillgång till utbildning, få sin kompetens validerad och få erkännande för det bidrag som de lämnar till den europeiska ekonomin och det europeiska samhället.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/36/EU av den 26 februari 2014.

2

(3)  Förslag till direktiv COM(2013) 151 final.

3

(4)  De senaste yttrandena från EESK: EUT C 451, 16.12.2014, s. 96, EUT C 67, 6.3.2014, s. 16, EUT C 351, 15.11.2012, s. 16, EUT C 181, 21.6.2012, s. 131, EUT C 48, 15.2.2011, s. 6, EUT C 354, 28.12.2010, s. 16, EUT C 347, 18.12.2010, s. 19, EUT C 128, 18.5.2010, s. 29, EUT C 27, 3.2.2009, s. 95, samt informationsrapporten om ”Integrationens nya utmaningar”, SOC/376.

4

(5)  COM(2011) 455 final.

5

(6)  Europeiska rådet i Tammerfors (1999), Haag (2004) och Stockholm (2009).

6

(7)  Direktiv 2009/50/EG (EUT L 155 du 18.6.2009, s. 17).

7

(8)  Direktiv 2003/86/EG (EUT L 251 du 3.10.2003, s. 12).

8

(9)  Gender Equality Index Report från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE, 2013), s. 21.

9

Gender Equality Index Report

(10)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Gender_pay_gap_statistics

10

(11)  ILO-konvention nr 189 som trädde i kraft den 5 september 2013.

11

(12)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 16.

12

(13)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 16.

13

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Markrofferi – en väckarklocka för Europa och ett överhängande hot mot familjejordbruken

(yttrande på eget initiativ)

(2015/C 242/03)

| Föredragande: | Kaul NURM |
| --- | --- |

Föredragande:

Kaul NURM

Vid plenarsessionen den 20 januari 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Markrofferi – en väckarklocka för Europa och ett överhängande hot mot familjejordbruken (yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 januari 2015.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 209 röster för, 5 röster emot och 9 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | I detta yttrande behandlas det globalt och i EU förekommande problemet med markrofferi, inklusive markkoncentration, som utgör ett hot mot familjejordbruken. |
| --- | --- |

1.1

I detta yttrande behandlas det globalt och i EU förekommande problemet med markrofferi, inklusive markkoncentration, som utgör ett hot mot familjejordbruken.

| 1.2 | Jordbruksmark är grundvalen för livsmedelsproduktionen och därmed också förutsättningen för att garantera livsmedelstryggheten i enlighet med artikel 11 i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.2

Jordbruksmark är grundvalen för livsmedelsproduktionen och därmed också förutsättningen för att garantera livsmedelstryggheten i enlighet med artikel 11 i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 1.3 | Markrofferiet orsakas av följande faktorer: den alltmer globaliserade världen och de därmed sammanhängande principerna om fri rörlighet för kapital, befolkningstillväxten och urbaniseringen, den ständigt ökande efterfrågan på livsmedel och bioenergi, den ökande efterfrågan på naturliga råvaror, nackdelarna med jordbruks- och miljöpolitiken samt möjligheten att spekulera i att jordbruksmarken kommer att öka i värde. |
| --- | --- |

1.3

Markrofferiet orsakas av följande faktorer: den alltmer globaliserade världen och de därmed sammanhängande principerna om fri rörlighet för kapital, befolkningstillväxten och urbaniseringen, den ständigt ökande efterfrågan på livsmedel och bioenergi, den ökande efterfrågan på naturliga råvaror, nackdelarna med jordbruks- och miljöpolitiken samt möjligheten att spekulera i att jordbruksmarken kommer att öka i värde.

| 1.4 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är medveten om den allvarliga risk som uppstår till följd av den starka koncentrationen av markägandet till stora investerare som inte är jordbruksföretag samt stora jordbruksföretag, även i delar av EU. Denna utveckling står i motsats till den europeiska modellen med ett hållbart och mångfunktionellt jordbruk som i stor utsträckning präglas av familjeföretag och äventyrar genomförandet av målen i artiklarna 39 och 191 i EUF-fördraget. Den strider mot det strukturella målet inom jordbruket om en stor ägarspridning samt leder till oåterkalleliga skador på de ekonomiska strukturerna på landsbygden och till ett industrialiserat jordbruk som samhället inte vill ha. |
| --- | --- |

1.4

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är medveten om den allvarliga risk som uppstår till följd av den starka koncentrationen av markägandet till stora investerare som inte är jordbruksföretag samt stora jordbruksföretag, även i delar av EU. Denna utveckling står i motsats till den europeiska modellen med ett hållbart och mångfunktionellt jordbruk som i stor utsträckning präglas av familjeföretag och äventyrar genomförandet av målen i artiklarna 39 och 191 i EUF-fördraget. Den strider mot det strukturella målet inom jordbruket om en stor ägarspridning samt leder till oåterkalleliga skador på de ekonomiska strukturerna på landsbygden och till ett industrialiserat jordbruk som samhället inte vill ha.

| 1.5 | Till följd av det industriella jordbruket förvärras riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet och markutarmning, och livsmedelstryggheten minskar. |
| --- | --- |

1.5

Till följd av det industriella jordbruket förvärras riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet och markutarmning, och livsmedelstryggheten minskar.

| 1.6 | Familjejordbruken har utöver att producera livsmedel även andra viktiga uppgifter i samhället och för miljön som den industriella jordbruksmodell som domineras av storföretag inte kan erbjuda. Aktiva åtgärder måste vidtas för att skydda familjejordbruken så att dessa kan utgöra ett bärkraftigt alternativ till det industriella jordbruket och till markrofferiet, som är ett av dess kännetecken. |
| --- | --- |

1.6

Familjejordbruken har utöver att producera livsmedel även andra viktiga uppgifter i samhället och för miljön som den industriella jordbruksmodell som domineras av storföretag inte kan erbjuda. Aktiva åtgärder måste vidtas för att skydda familjejordbruken så att dessa kan utgöra ett bärkraftigt alternativ till det industriella jordbruket och till markrofferiet, som är ett av dess kännetecken.

| 1.7 | Mark är ingen vanlig handelsvara som man helt enkelt kan producera mer av. Mark är en ändlig resurs, vilket gör att de vanliga marknadsreglerna inte bör gälla på detta område. Ägandeförhållandena när det gäller mark och markanvändningen måste regleras i större utsträckning än hittills. Med tanke på de snedvridningar som konstaterats anser EESK att man på både medlemsstats- och EU-nivå måste utforma en tydlig modell för jordbrukets struktur, vilket kommer att få konsekvenser för markanvändningen och markrättigheterna. |
| --- | --- |

1.7

Mark är ingen vanlig handelsvara som man helt enkelt kan producera mer av. Mark är en ändlig resurs, vilket gör att de vanliga marknadsreglerna inte bör gälla på detta område. Ägandeförhållandena när det gäller mark och markanvändningen måste regleras i större utsträckning än hittills. Med tanke på de snedvridningar som konstaterats anser EESK att man på både medlemsstats- och EU-nivå måste utforma en tydlig modell för jordbrukets struktur, vilket kommer att få konsekvenser för markanvändningen och markrättigheterna.

| 1.8 | Regleringen av marknaden för jordbruksmark ser mycket olika ut i EU:s medlemsstater. I vissa stater finns det begränsningar och i andra stater inte, vilket leder till skillnader mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.8

Regleringen av marknaden för jordbruksmark ser mycket olika ut i EU:s medlemsstater. I vissa stater finns det begränsningar och i andra stater inte, vilket leder till skillnader mellan medlemsstaterna.

| 1.9 | Markpolitiken är visserligen en befogenhet för medlemsstaterna, men denna begränsas i viss mån av den princip om fri rörlighet för kapital och varor som fastställs i fördragen. EESK uppmanar därför Europaparlamentet och rådet att gemensamt ta initiativ till överläggningar om huruvida den fria rörligheten för kapital måste vara säkerställd även vid avyttring och förvärv av jordbruksmark och jordbruksföretag, särskilt när det gäller tredjeländer men också inom EU. |
| --- | --- |

1.9

Markpolitiken är visserligen en befogenhet för medlemsstaterna, men denna begränsas i viss mån av den princip om fri rörlighet för kapital och varor som fastställs i fördragen. EESK uppmanar därför Europaparlamentet och rådet att gemensamt ta initiativ till överläggningar om huruvida den fria rörligheten för kapital måste vara säkerställd även vid avyttring och förvärv av jordbruksmark och jordbruksföretag, särskilt när det gäller tredjeländer men också inom EU.

| 1.10 | EESK uppmanar medlemsstaterna att styra markanvändningen så att de befintliga möjligheterna, såsom skatter, bidrag och medel från den gemensamma jordbrukspolitiken, utnyttjas till fullo i syfte att bevara den jordbruksmodell som bygger på familjejordbruk i hela EU. |
| --- | --- |

1.10

EESK uppmanar medlemsstaterna att styra markanvändningen så att de befintliga möjligheterna, såsom skatter, bidrag och medel från den gemensamma jordbrukspolitiken, utnyttjas till fullo i syfte att bevara den jordbruksmodell som bygger på familjejordbruk i hela EU.

| 1.11 | Medlemsstaterna måste tillåtas att införa övre gränser för förvärv av jordbruksmark och inrätta ett system med förköpsrätt för dem vars markinnehav underskrider denna övre gräns. |
| --- | --- |

1.11

Medlemsstaterna måste tillåtas att införa övre gränser för förvärv av jordbruksmark och inrätta ett system med förköpsrätt för dem vars markinnehav underskrider denna övre gräns.

| 1.12 | EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att på grundval av ett enhetligt förfarande genomföra heltäckande undersökningar av hur de enskilda staternas politiska åtgärder (bidrag och begränsningar) påverkar koncentrationen av jordbruksmark och jordbruksproduktionen. Samtidigt bör de risker som markkoncentrationen medför för livsmedelstryggheten, sysselsättningen, miljön, markkvaliteten och landsbygdsutvecklingen undersökas. |
| --- | --- |

1.12

EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att på grundval av ett enhetligt förfarande genomföra heltäckande undersökningar av hur de enskilda staternas politiska åtgärder (bidrag och begränsningar) påverkar koncentrationen av jordbruksmark och jordbruksproduktionen. Samtidigt bör de risker som markkoncentrationen medför för livsmedelstryggheten, sysselsättningen, miljön, markkvaliteten och landsbygdsutvecklingen undersökas.

| 1.13 | EESK uppmanar alla EU-medlemsstater att genomföra The Voluntary Guidelines on the Responsible Governance of Tenure och att rapportera till kommissionen och FAO om hur de använder och tillämpar dessa riktlinjer i sin markförvaltningspolitik. |
| --- | --- |

1.13

EESK uppmanar alla EU-medlemsstater att genomföra The Voluntary Guidelines on the Responsible Governance of Tenure och att rapportera till kommissionen och FAO om hur de använder och tillämpar dessa riktlinjer i sin markförvaltningspolitik.

| 1.14 | Man måste föra en politik som inte leder till markkoncentration utan till en övergång från stora jordbruksföretag som bedriver industriell produktion till mindre produktionsenheter genom att stärka modellen med familjejordbruk, vilket även skulle trygga självförsörjningen med livsmedel. |
| --- | --- |

1.14

Man måste föra en politik som inte leder till markkoncentration utan till en övergång från stora jordbruksföretag som bedriver industriell produktion till mindre produktionsenheter genom att stärka modellen med familjejordbruk, vilket även skulle trygga självförsörjningen med livsmedel.

| 1.15 | EESK kommer även fortsättningsvis att uppmärksamt följa utvecklingen av markkoncentrationen, undersöka dess följder och delta i utarbetandet av förslag till hur man kan få bukt med den. |
| --- | --- |

1.15

EESK kommer även fortsättningsvis att uppmärksamt följa utvecklingen av markkoncentrationen, undersöka dess följder och delta i utarbetandet av förslag till hur man kan få bukt med den.

2.   Markrofferiet i världen – allmän bakgrund

| 2.1 | I detta yttrande behandlas problemen med markrofferi och markkoncentration, vars konsekvenser utgör ett hot mot familjejordbruken. |
| --- | --- |

2.1

I detta yttrande behandlas problemen med markrofferi och markkoncentration, vars konsekvenser utgör ett hot mot familjejordbruken.

| 2.2 | Det finns ingen internationellt erkänd, enhetlig definition av begreppet markrofferi. Med markrofferi avses i allmänhet en process med uppköp av jordbruksmark i stor skala utan att först tillfråga lokalbefolkningen eller inhämta dess godkännande. I slutändan leder markrofferi till att lokalbefolkningens möjligheter att självständigt driva jordbruksföretag och försörja sig med livsmedel begränsas. Även rätten att nyttja resurserna (mark, vatten, skog) och vinsten från nyttjandet av dem tillfaller ägaren. En möjlig bieffekt är att den hittillsvarande användningen för jordbruk upphör till förmån för annan verksamhet. |
| --- | --- |

2.2

Det finns ingen internationellt erkänd, enhetlig definition av begreppet markrofferi. Med markrofferi avses i allmänhet en process med uppköp av jordbruksmark i stor skala utan att först tillfråga lokalbefolkningen eller inhämta dess godkännande. I slutändan leder markrofferi till att lokalbefolkningens möjligheter att självständigt driva jordbruksföretag och försörja sig med livsmedel begränsas. Även rätten att nyttja resurserna (mark, vatten, skog) och vinsten från nyttjandet av dem tillfaller ägaren. En möjlig bieffekt är att den hittillsvarande användningen för jordbruk upphör till förmån för annan verksamhet.

| 2.3 | Jordbruksmark och tillgång till vatten är grundvalarna för livsmedelsproduktion. I hur hög grad länderna är självförsörjande med livsmedel beror på olika faktorer, men grundläggande förutsättningar är att det finns tillräckligt med jordbruksmark och att staterna har rätt att reglera ägande- och nyttjandeförhållandena för jordbruksmark. |
| --- | --- |

2.3

Jordbruksmark och tillgång till vatten är grundvalarna för livsmedelsproduktion. I hur hög grad länderna är självförsörjande med livsmedel beror på olika faktorer, men grundläggande förutsättningar är att det finns tillräckligt med jordbruksmark och att staterna har rätt att reglera ägande- och nyttjandeförhållandena för jordbruksmark.

| 2.4 | I genomsnitt finns det ca 2  000 m2 jordbruksmark för varje människa på jorden. Fördelningen av de arealer som lämpar sig för jordbruk skiljer sig dock kraftigt åt mellan de enskilda länderna i världen, vilket gör att vissa länder försöker att öka de arealer som lämpar sig för jordbruksproduktion genom att köpa upp mark i andra länder. |
| --- | --- |

2.4

I genomsnitt finns det ca 2  000 m2 jordbruksmark för varje människa på jorden. Fördelningen av de arealer som lämpar sig för jordbruk skiljer sig dock kraftigt åt mellan de enskilda länderna i världen, vilket gör att vissa länder försöker att öka de arealer som lämpar sig för jordbruksproduktion genom att köpa upp mark i andra länder.

| 2.5 | Markrofferiet främjas av följande faktorer: |
| --- | --- |

2.5

Markrofferiet främjas av följande faktorer:

| 2.5.1 | Den ökande globaliseringen och de därmed sammanhängande principerna om fri rörlighet för kapital. |
| --- | --- |

2.5.1

Den ökande globaliseringen och de därmed sammanhängande principerna om fri rörlighet för kapital.

| 2.5.2 | Befolkningstillväxten och urbaniseringen. |
| --- | --- |

2.5.2

Befolkningstillväxten och urbaniseringen.

| 2.5.3 | Den ständigt ökande efterfrågan på livsmedel. |
| --- | --- |

2.5.3

Den ständigt ökande efterfrågan på livsmedel.

| 2.5.4 | Den ökande efterfrågan på bioenergi. |
| --- | --- |

2.5.4

Den ökande efterfrågan på bioenergi.

| 2.5.5 | Den ökande efterfrågan på naturliga råvaror (fibrer och andra träprodukter). |
| --- | --- |

2.5.5

Den ökande efterfrågan på naturliga råvaror (fibrer och andra träprodukter).

| 2.5.6 | Nackdelarna med jordbruks- och miljöpolitiken. |
| --- | --- |

2.5.6

Nackdelarna med jordbruks- och miljöpolitiken.

| 2.5.7 | Möjligheten att spekulera i livsmedel på den internationella eller åtminstone europeiska marknaden. |
| --- | --- |

2.5.7

Möjligheten att spekulera i livsmedel på den internationella eller åtminstone europeiska marknaden.

| 2.5.8 | Möjligheten att spekulera i att jordbruksmarken kommer att öka i värde och framtida bidrag. |
| --- | --- |

2.5.8

Möjligheten att spekulera i att jordbruksmarken kommer att öka i värde och framtida bidrag.

| 2.5.9 | Stora investerares strävan efter att investera det kapital som frigjorts i kölvattnet av finanskrisen 2008 i jordbruksmark som en säker investering. |
| --- | --- |

2.5.9

Stora investerares strävan efter att investera det kapital som frigjorts i kölvattnet av finanskrisen 2008 i jordbruksmark som en säker investering.

| 2.6 | Detta rofferi av jordbruksmark sker i stor skala i Afrika, Sydamerika och andra områden, även i de europeiska regioner där marken är förhållandevis billig jämfört med de utvecklade länderna och det globala genomsnittet. |
| --- | --- |

2.6

Detta rofferi av jordbruksmark sker i stor skala i Afrika, Sydamerika och andra områden, även i de europeiska regioner där marken är förhållandevis billig jämfört med de utvecklade länderna och det globala genomsnittet.

| 2.7 | Det är svårt att få tillförlitliga uppgifter om markrofferiets omfattning, eftersom inte alla markaffärer registreras och marktransaktioner mellan juridiska personer ofta inte är särskilt öppna för insyn, t.ex. vid markuppköp genom dotter- eller partnerföretag. Vissa icke-statliga organisationer och forskningsinstitut har dock gjort relevanta undersökningar. Enligt Världsbankens uppskattningar omfattade markrofferiet på global nivå 45 miljoner hektar åren 2008–2009. I en rapport från Land Matrix (1) beskrivs hur sammanlagt 83,2 miljoner hektar jordbruksmark, dvs. 1,7 % av den odlingsbara marken i världen, avyttrades i 1  217 storskaliga affärer i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

2.7

Det är svårt att få tillförlitliga uppgifter om markrofferiets omfattning, eftersom inte alla markaffärer registreras och marktransaktioner mellan juridiska personer ofta inte är särskilt öppna för insyn, t.ex. vid markuppköp genom dotter- eller partnerföretag. Vissa icke-statliga organisationer och forskningsinstitut har dock gjort relevanta undersökningar. Enligt Världsbankens uppskattningar omfattade markrofferiet på global nivå 45 miljoner hektar åren 2008–2009. I en rapport från Land Matrix (1) beskrivs hur sammanlagt 83,2 miljoner hektar jordbruksmark, dvs. 1,7 % av den odlingsbara marken i världen, avyttrades i 1  217 storskaliga affärer i utvecklingsländerna.

| 2.8 | Uppköpen av jordbruksmark var mest omfattande i Afrika (56,2 miljoner hektar eller 4,8 % av kontinentens jordbruksmark), följt av Asien (17,7 miljoner hektar) och Latinamerika (7 miljoner hektar). Man föredrog i detta sammanhang alltid mark som är välbelägen och lättillgänglig, har vattenförsörjning, är lämpad för odling av spannmål och grönsaker och ger utsikt till goda skördar. Investerarna intresserar sig också för skogsområden. De kommer i första hand från Kina, Indien, Sydkorea, Egypten, Gulfstaterna, Brasilien och Sydafrika, men också från Förenta staterna och EU-medlemsstaterna. Länder med höga markpriser är inte intressanta för uppköparna. I dessa länder sker det snarare en koncentration av markägandet när stora jordbruksföretag köper upp de små producenternas mark. |
| --- | --- |

2.8

Uppköpen av jordbruksmark var mest omfattande i Afrika (56,2 miljoner hektar eller 4,8 % av kontinentens jordbruksmark), följt av Asien (17,7 miljoner hektar) och Latinamerika (7 miljoner hektar). Man föredrog i detta sammanhang alltid mark som är välbelägen och lättillgänglig, har vattenförsörjning, är lämpad för odling av spannmål och grönsaker och ger utsikt till goda skördar. Investerarna intresserar sig också för skogsområden. De kommer i första hand från Kina, Indien, Sydkorea, Egypten, Gulfstaterna, Brasilien och Sydafrika, men också från Förenta staterna och EU-medlemsstaterna. Länder med höga markpriser är inte intressanta för uppköparna. I dessa länder sker det snarare en koncentration av markägandet när stora jordbruksföretag köper upp de små producenternas mark.

| 2.9 | Enligt rapporten från Madariaga-stiftelsen (2) av den 10 juli 2013 inverkar vissa EU-politikområden direkt eller indirekt på markrofferiet i EU och globalt, t.ex. bioekonomi-, handels- och jordbrukspolitiken. Även den liberalistiska markpolitiken och den allmänt erkända principen om fri rörlighet för kapital och varor spelar in i detta sammanhang. |
| --- | --- |

2.9

Enligt rapporten från Madariaga-stiftelsen (2) av den 10 juli 2013 inverkar vissa EU-politikområden direkt eller indirekt på markrofferiet i EU och globalt, t.ex. bioekonomi-, handels- och jordbrukspolitiken. Även den liberalistiska markpolitiken och den allmänt erkända principen om fri rörlighet för kapital och varor spelar in i detta sammanhang.

| 2.10 | I första hand nämns EU:s krav på en högre andel biodrivmedel och möjliggörandet av tull- och kvotfri sockerhandel som en utlösande faktor för vissa projekt i Asien och Afrika med koppling till markrofferi. |
| --- | --- |

2.10

I första hand nämns EU:s krav på en högre andel biodrivmedel och möjliggörandet av tull- och kvotfri sockerhandel som en utlösande faktor för vissa projekt i Asien och Afrika med koppling till markrofferi.

3.   Markrofferi och markkoncentration i Europa

| 3.1 | Europa omfattas av de globala processerna, och således äger dessa processer rum även i Europa, i vissa områden mer synbart, i andra mer smygande. Markrofferi äger framför allt rum i de öst- och centraleuropeiska länderna. |
| --- | --- |

3.1

Europa omfattas av de globala processerna, och således äger dessa processer rum även i Europa, i vissa områden mer synbart, i andra mer smygande. Markrofferi äger framför allt rum i de öst- och centraleuropeiska länderna.

| 3.2 | Vid sidan av det klassiska förvärvet av mark övertas kontrollen över jordbruksmark också genom att man köper upp företag med markinnehav eller motsvarande arrendeavtal eller försöker förvärva andelar i sådana företag. Detta leder till att markinnehavet i allt större utsträckning koncentreras till ett mindre antal storföretag och till att ett industriellt präglat jordbruk dominerar i vissa central- och östeuropeiska länder. |
| --- | --- |

3.2

Vid sidan av det klassiska förvärvet av mark övertas kontrollen över jordbruksmark också genom att man köper upp företag med markinnehav eller motsvarande arrendeavtal eller försöker förvärva andelar i sådana företag. Detta leder till att markinnehavet i allt större utsträckning koncentreras till ett mindre antal storföretag och till att ett industriellt präglat jordbruk dominerar i vissa central- och östeuropeiska länder.

| 3.3 | Medan jordbruksmarken i Europa på det hela taget minskar, koncentreras en allt större del av markägandet till enskilda stora företag. 1 % av jordbruksföretagen kontrollerar 20 % av jordbruksmarken i EU och 3 % av jordbruksföretagen kontrollerar 50 % av EU:s jordbruksmark. Å andra sidan kontrollerar 80 % av jordbruksföretagen bara 14,5 % av jordbruksmarken. |
| --- | --- |

3.3

Medan jordbruksmarken i Europa på det hela taget minskar, koncentreras en allt större del av markägandet till enskilda stora företag. 1 % av jordbruksföretagen kontrollerar 20 % av jordbruksmarken i EU och 3 % av jordbruksföretagen kontrollerar 50 % av EU:s jordbruksmark. Å andra sidan kontrollerar 80 % av jordbruksföretagen bara 14,5 % av jordbruksmarken.

| 3.4 | I Europa kan man fastställa ett samband mellan det minskande antalet produktionsenheter inom jordbruket och det sjunkande antalet sysselsatta inom jordbruket. Som ett exempel minskade under åren 2005–2010 antalet produktionsenheter kraftigast i de östeuropeiska länderna, särskilt i de baltiska staterna (Estland, Lettland och Litauen), och parallellt med detta minskade även behovet av arbetskraft mest i denna region (i Bulgarien och Rumänien med 8,9 % per år och i de baltiska staterna med 8,3 % per år). I Irland och Malta har antalet jordbruksföretag däremot ökat, och därmed även efterfrågan på arbetskraft inom jordbruket. |
| --- | --- |

3.4

I Europa kan man fastställa ett samband mellan det minskande antalet produktionsenheter inom jordbruket och det sjunkande antalet sysselsatta inom jordbruket. Som ett exempel minskade under åren 2005–2010 antalet produktionsenheter kraftigast i de östeuropeiska länderna, särskilt i de baltiska staterna (Estland, Lettland och Litauen), och parallellt med detta minskade även behovet av arbetskraft mest i denna region (i Bulgarien och Rumänien med 8,9 % per år och i de baltiska staterna med 8,3 % per år). I Irland och Malta har antalet jordbruksföretag däremot ökat, och därmed även efterfrågan på arbetskraft inom jordbruket.

| 3.5 | I huvudsak är tre kategorier av investerare ansvariga för markuppköpen och koncentrationen av markägandet: investerare från tredjeländer, från EU och från landet självt. |
| --- | --- |

3.5

I huvudsak är tre kategorier av investerare ansvariga för markuppköpen och koncentrationen av markägandet: investerare från tredjeländer, från EU och från landet självt.

| 3.6 | Den grundligaste översikten över koncentrationen av markägandet i Europa, även i EU, ges i rapporten Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe
   (3), som Via Campesina och nätverket Hands off the Land publicerade i april 2013. Enligt denna rapport pågår för närvarande en smygande process av markrofferi och koncentration av markägandet i EU, vilket påverkar de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till tillräckligt med mat. Markrofferiet har varit mest omfattande i Ungern och Rumänien. Denna process kan dock även observeras i andra central- och östeuropeiska länder. |
| --- | --- |

3.6

Den grundligaste översikten över koncentrationen av markägandet i Europa, även i EU, ges i rapporten Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe
   (3), som Via Campesina och nätverket Hands off the Land publicerade i april 2013. Enligt denna rapport pågår för närvarande en smygande process av markrofferi och koncentration av markägandet i EU, vilket påverkar de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till tillräckligt med mat. Markrofferiet har varit mest omfattande i Ungern och Rumänien. Denna process kan dock även observeras i andra central- och östeuropeiska länder.

| 3.6.1 | Enligt uppgifter från olika källor ägs numera upp till 10 % av jordbruksmarken i Rumänien av investerare från tredjeländer, och ytterligare 20–30 % kontrolleras av investerare från EU. I Ungern har en miljon hektar mark uppköpts via hemliga avtal med kapital som huvudsakligen kommer från EU-medlemsstaterna. Trots att det fram till maj 2016 är förbjudet för utlänningar att förvärva mark i Polen är det väl känt att utländska företagare från framför allt EU-länderna redan har köpt upp 2 00  000 hektar mark. I regionen Bordeaux i Frankrike har kineser köpt omkring 100 vingårdar. Efter Tysklands återförening upplöstes produktionskooperativen inom jordbruket i f.d. Östtyskland, och det uppstod både familjeföretag och juridiska personer. Nu ökar tecknen på att de juridiska personerna är särskilt sårbara inför investerare och långivare som inte tillhör jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

3.6.1

Enligt uppgifter från olika källor ägs numera upp till 10 % av jordbruksmarken i Rumänien av investerare från tredjeländer, och ytterligare 20–30 % kontrolleras av investerare från EU. I Ungern har en miljon hektar mark uppköpts via hemliga avtal med kapital som huvudsakligen kommer från EU-medlemsstaterna. Trots att det fram till maj 2016 är förbjudet för utlänningar att förvärva mark i Polen är det väl känt att utländska företagare från framför allt EU-länderna redan har köpt upp 2 00  000 hektar mark. I regionen Bordeaux i Frankrike har kineser köpt omkring 100 vingårdar. Efter Tysklands återförening upplöstes produktionskooperativen inom jordbruket i f.d. Östtyskland, och det uppstod både familjeföretag och juridiska personer. Nu ökar tecknen på att de juridiska personerna är särskilt sårbara inför investerare och långivare som inte tillhör jordbrukssektorn.

| 3.7 | Följande exempel ger en bild av omfattningen av denna koncentration i företagen: I Rumänien brukar det största jordbruksföretaget ca 65  000 hektar mark, i Tyskland 38  000 hektar. Den största mjölkgården i Estland har 2  200 kor, och besättningen ska utökas till 3  300 djur. |
| --- | --- |

3.7

Följande exempel ger en bild av omfattningen av denna koncentration i företagen: I Rumänien brukar det största jordbruksföretaget ca 65  000 hektar mark, i Tyskland 38  000 hektar. Den största mjölkgården i Estland har 2  200 kor, och besättningen ska utökas till 3  300 djur.

| 3.8 | En av orsakerna till markkoncentrationen i Europa är den enhetliga arealersättningen inom den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare, eftersom den ger stora producenter en större finansiell genomslagskraft och därmed fördelar och mer tillgängligt kapital för att köpa ytterligare mark. I EU-15-länderna tillämpas främst samlat gårdsstöd och i EU-12-länderna främst enhetlig arealersättning. Samtidigt ökar markkoncentrationen i EU-15 betydligt långsammare än i EU-12. |
| --- | --- |

3.8

En av orsakerna till markkoncentrationen i Europa är den enhetliga arealersättningen inom den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare, eftersom den ger stora producenter en större finansiell genomslagskraft och därmed fördelar och mer tillgängligt kapital för att köpa ytterligare mark. I EU-15-länderna tillämpas främst samlat gårdsstöd och i EU-12-länderna främst enhetlig arealersättning. Samtidigt ökar markkoncentrationen i EU-15 betydligt långsammare än i EU-12.

| 3.9 | Koncentrationen av jordbruksmark leder i sin tur till en koncentration av stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken. År 2009 fick 2 % av familjejordbruken 32 % av medlen från den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt finns det skillnader mellan de västeuropeiska och de östeuropeiska länderna. År 2009 fick till exempel de stora jordbruksföretagen, som utgör sammanlagt 2,8 % av alla företag i Bulgarien, 66,6 % av stödet. Motsvarande siffror för Estland är 3 % och 53 %, medan de i Danmark uppgår till 3 % och 25 % och i Österrike till 5,5 % och 25 %. |
| --- | --- |

3.9

Koncentrationen av jordbruksmark leder i sin tur till en koncentration av stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken. År 2009 fick 2 % av familjejordbruken 32 % av medlen från den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt finns det skillnader mellan de västeuropeiska och de östeuropeiska länderna. År 2009 fick till exempel de stora jordbruksföretagen, som utgör sammanlagt 2,8 % av alla företag i Bulgarien, 66,6 % av stödet. Motsvarande siffror för Estland är 3 % och 53 %, medan de i Danmark uppgår till 3 % och 25 % och i Österrike till 5,5 % och 25 %.

4.   Konsekvenserna av rofferiet av jordbruksmark

| 4.1 | I de länder där markkoncentration och markuppköp förekommer trängs den mångfunktionella europeiska jordbruksmodellen, som präglas av familjejordbruk, undan av en industriell storskalig jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

4.1

I de länder där markkoncentration och markuppköp förekommer trängs den mångfunktionella europeiska jordbruksmodellen, som präglas av familjejordbruk, undan av en industriell storskalig jordbruksproduktion.

| 4.2 | De tillgängliga undersökningarna visar att de livsmedel och råvaruväxter som produceras på den uppköpta jordbruksmarken huvudsakligen exporteras till de länder som investeringarna kommer från. Enbart en bråkdel av dessa produkter är avsedda för den inhemska marknaden. Ju mer omfattande markrofferiet är, desto mer försämras den inhemska livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

4.2

De tillgängliga undersökningarna visar att de livsmedel och råvaruväxter som produceras på den uppköpta jordbruksmarken huvudsakligen exporteras till de länder som investeringarna kommer från. Enbart en bråkdel av dessa produkter är avsedda för den inhemska marknaden. Ju mer omfattande markrofferiet är, desto mer försämras den inhemska livsmedelstryggheten.

| 4.3 | Markrofferiet och koncentrationen av markägandet leder till att de jordbruksföretag som hittills har nyttjat marken trängs undan. Detta leder i sin tur till att möjligheterna att arbeta och leva går förlorade på landsbygden. Denna process är i regel irreversibel, eftersom det är mycket svårt för små producenter och även för nya företag (och unga jordbrukare) att förvärva mark och få fotfäste i denna näringsgren om de inte förfogar över tillräckligt med kapital. |
| --- | --- |

4.3

Markrofferiet och koncentrationen av markägandet leder till att de jordbruksföretag som hittills har nyttjat marken trängs undan. Detta leder i sin tur till att möjligheterna att arbeta och leva går förlorade på landsbygden. Denna process är i regel irreversibel, eftersom det är mycket svårt för små producenter och även för nya företag (och unga jordbrukare) att förvärva mark och få fotfäste i denna näringsgren om de inte förfogar över tillräckligt med kapital.

| 4.4 | Världsbanken har visserligen ansträngt sig för att visa på den positiva sidan av markrofferi, såsom effektivitetsvinster, innovation och utveckling, men ett stort antal organisationer och rörelser i det civila samhället kritiserar markrofferiet. De anser att rofferiet leder till miljöskador, markförsämring och sämre möjligheter att leva på landsbygden, och i stället för ett hållbart jordbruk uppstår en jättelik jordbruksindustri som bygger på monokulturer. |
| --- | --- |

4.4

Världsbanken har visserligen ansträngt sig för att visa på den positiva sidan av markrofferi, såsom effektivitetsvinster, innovation och utveckling, men ett stort antal organisationer och rörelser i det civila samhället kritiserar markrofferiet. De anser att rofferiet leder till miljöskador, markförsämring och sämre möjligheter att leva på landsbygden, och i stället för ett hållbart jordbruk uppstår en jättelik jordbruksindustri som bygger på monokulturer.

| 4.5 | Markrofferiet inverkar negativt på landsbygdssamhällenas utveckling. Den negativa sidan av storskalig odling är ökad arbetslöshet på landsbygden, vilket medför sociala kostnader. |
| --- | --- |

4.5

Markrofferiet inverkar negativt på landsbygdssamhällenas utveckling. Den negativa sidan av storskalig odling är ökad arbetslöshet på landsbygden, vilket medför sociala kostnader.

| 4.6 | Willis Peterson, forskare vid universitetet i Minnesota, hävdar till och med att små familjejordbruk är minst lika effektiva som stora jordbruksföretag. Påståendet att en koncentration av marken leder till högre avkastning stämmer inte heller (4). Uppgifter från FAO visar på motsatsen, eftersom 90 % av jordbruksföretagen i världen är familjeföretag, vilka brukar 75 % av jordbruksmarken och producerar 80 % av livsmedlen i världen. |
| --- | --- |

4.6

Willis Peterson, forskare vid universitetet i Minnesota, hävdar till och med att små familjejordbruk är minst lika effektiva som stora jordbruksföretag. Påståendet att en koncentration av marken leder till högre avkastning stämmer inte heller (4). Uppgifter från FAO visar på motsatsen, eftersom 90 % av jordbruksföretagen i världen är familjeföretag, vilka brukar 75 % av jordbruksmarken och producerar 80 % av livsmedlen i världen.

| 4.7 | Ett varnande exempel för konsekvenserna av markuppköp är Skottland, där man för 200 år sedan delade upp en areal motsvarande Hollands yta i markenheter på 8  000-20  000 hektar som såldes till investerare. I detta område levde 1,5–2 miljoner människor. Ännu i dag är området avfolkat p.g.a. det industriella jordbruket. Det skotska parlamentet försöker nu få till stånd en återbefolkning av området, vilket dock är betydligt dyrare än om man hade bevarat jordbruksmodellen med mindre företag. |
| --- | --- |

4.7

Ett varnande exempel för konsekvenserna av markuppköp är Skottland, där man för 200 år sedan delade upp en areal motsvarande Hollands yta i markenheter på 8  000-20  000 hektar som såldes till investerare. I detta område levde 1,5–2 miljoner människor. Ännu i dag är området avfolkat p.g.a. det industriella jordbruket. Det skotska parlamentet försöker nu få till stånd en återbefolkning av området, vilket dock är betydligt dyrare än om man hade bevarat jordbruksmodellen med mindre företag.

5.   Familjejordbrukens betydelse för samhället och livsmedelstryggheten

| 5.1 | EESK har med tillfredsställelse noterat att FN har utsett 2014 till det internationella året för familjejordbruk. Kommittén har på olika sätt medverkat till att framhålla familjejordbrukens strategiska betydelse för livsmedelstryggheten och landsbygdsutvecklingen samt till att främja samhällsdebatten i frågan. |
| --- | --- |

5.1

EESK har med tillfredsställelse noterat att FN har utsett 2014 till det internationella året för familjejordbruk. Kommittén har på olika sätt medverkat till att framhålla familjejordbrukens strategiska betydelse för livsmedelstryggheten och landsbygdsutvecklingen samt till att främja samhällsdebatten i frågan.

| 5.2 | Eftersom det ännu inte finns någon allmänt erkänd definition av familjejordbruk vare sig internationellt eller i EU uppmanar EESK kommissionen, Europaparlamentet och rådet att definiera detta begrepp. EESK föreslår att ett jordbruksföretag måste ha följande kännetecken för att kunna betraktas som ett familjejordbruk: |
| --- | --- |

5.2

Eftersom det ännu inte finns någon allmänt erkänd definition av familjejordbruk vare sig internationellt eller i EU uppmanar EESK kommissionen, Europaparlamentet och rådet att definiera detta begrepp. EESK föreslår att ett jordbruksföretag måste ha följande kännetecken för att kunna betraktas som ett familjejordbruk:

| 5.2.1 | Beslut om företaget fattas av familjemedlemmarna. |
| --- | --- |

5.2.1

Beslut om företaget fattas av familjemedlemmarna.

| 5.2.2 | Huvuddelen av arbetet på gården utförs av familjemedlemmar. |
| --- | --- |

5.2.2

Huvuddelen av arbetet på gården utförs av familjemedlemmar.

| 5.2.3 | Såväl egendomen som större delen av kapitalet tillhör familjen, eller marken tillhör lokalsamhället. |
| --- | --- |

5.2.3

Såväl egendomen som större delen av kapitalet tillhör familjen, eller marken tillhör lokalsamhället.

| 5.2.4 | Även kontrollen över driften av företaget ligger hos familjen. |
| --- | --- |

5.2.4

Även kontrollen över driften av företaget ligger hos familjen.

| 5.2.5 | Företaget överlåts inom familjen från en generation till nästa. |
| --- | --- |

5.2.5

Företaget överlåts inom familjen från en generation till nästa.

| 5.2.6 | Familjen bor på egen mark som hör till jordbruksföretaget eller i närheten. |
| --- | --- |

5.2.6

Familjen bor på egen mark som hör till jordbruksföretaget eller i närheten.

| 5.3 | Det samhälleligt och ekologiskt adekvata livet och arbetet på landet och i jordbruket, som bygger på familjeföretag, har i de flesta regioner i världen en flera årtusenden lång tradition. Där det råder rättssäkerhet och politisk stabilitet har familjejordbruken i hela världen visat sig vara lika stabila som, eller överlägsna, andra jordbrukssystem. |
| --- | --- |

5.3

Det samhälleligt och ekologiskt adekvata livet och arbetet på landet och i jordbruket, som bygger på familjeföretag, har i de flesta regioner i världen en flera årtusenden lång tradition. Där det råder rättssäkerhet och politisk stabilitet har familjejordbruken i hela världen visat sig vara lika stabila som, eller överlägsna, andra jordbrukssystem.

| 5.4 | Familjejordbruken har utöver att producera livsmedel även andra viktiga uppgifter i samhället som den industriella jordbruksmodell som domineras av storföretag och som är beroende av anställda inte kan erbjuda. |
| --- | --- |

5.4

Familjejordbruken har utöver att producera livsmedel även andra viktiga uppgifter i samhället som den industriella jordbruksmodell som domineras av storföretag och som är beroende av anställda inte kan erbjuda.

| 5.4.1 | Familjejordbruk och jordbrukskooperativ spelar en aktiv roll i landsbygdsområdenas ekonomiska struktur. Att de är medlemmar i kooperativa organisationer och branschorganisationer är av stor betydelse för deras stabilitet och flexibilitet. Jordbruksföretagen bevarar kulturarvet och livet på landsbygden, berikar det sociala livet på landsbygden, skapar produkter med högt värde, hanterar naturresurserna på ett hållbart sätt och sörjer för en bred spridning av ägandet på landsbygden. |
| --- | --- |

5.4.1

Familjejordbruk och jordbrukskooperativ spelar en aktiv roll i landsbygdsområdenas ekonomiska struktur. Att de är medlemmar i kooperativa organisationer och branschorganisationer är av stor betydelse för deras stabilitet och flexibilitet. Jordbruksföretagen bevarar kulturarvet och livet på landsbygden, berikar det sociala livet på landsbygden, skapar produkter med högt värde, hanterar naturresurserna på ett hållbart sätt och sörjer för en bred spridning av ägandet på landsbygden.

| 5.4.2 | Familjejordbruken klagar inte över bristen på arbetstillfällen, utan skapar dessa själva och är öppna för innovation. |
| --- | --- |

5.4.2

Familjejordbruken klagar inte över bristen på arbetstillfällen, utan skapar dessa själva och är öppna för innovation.

| 5.4.3 | Bondgårdarna är en idealisk omgivning för barn, där nödvändiga kunskaper och färdigheter kan överföras från generation till generation, vilket tryggar dessa företags kontinuitet. |
| --- | --- |

5.4.3

Bondgårdarna är en idealisk omgivning för barn, där nödvändiga kunskaper och färdigheter kan överföras från generation till generation, vilket tryggar dessa företags kontinuitet.

| 5.4.4 | Familjeföretagens jordbruksproduktion kännetecknas av att den är mångfasetterad och decentraliserad. Detta tryggar konkurrensen på marknaden och minskar de risker som markkoncentrationen medför. |
| --- | --- |

5.4.4

Familjeföretagens jordbruksproduktion kännetecknas av att den är mångfasetterad och decentraliserad. Detta tryggar konkurrensen på marknaden och minskar de risker som markkoncentrationen medför.

| 5.4.5 | Det stora antalet företag är med tanke på mänsklighetens fortbestånd ett värde i sig, eftersom det gör att fler människor förvärvar färdigheter och kunskaper om livsmedelsproduktion och på så sätt skapar förutsättningar för att de färdigheter och kunskaper som krävs för överlevnad finns kvar även i kristider. Aktiva åtgärder, såsom stödåtgärder för producentorganisationer och åtgärder mot otillbörliga affärsmetoder, måste vidtas för att skydda familjejordbruken så att dessa kan utgöra ett bärkraftigt alternativ till det industriella jordbruket och till markrofferiet, som är ett av dess kännetecken. Politiska åtgärder på EU-nivå och nationell nivå kan bidra till att göra familjejordbruken hållbarare och motståndskraftigare (5). |
| --- | --- |

5.4.5

Det stora antalet företag är med tanke på mänsklighetens fortbestånd ett värde i sig, eftersom det gör att fler människor förvärvar färdigheter och kunskaper om livsmedelsproduktion och på så sätt skapar förutsättningar för att de färdigheter och kunskaper som krävs för överlevnad finns kvar även i kristider. Aktiva åtgärder, såsom stödåtgärder för producentorganisationer och åtgärder mot otillbörliga affärsmetoder, måste vidtas för att skydda familjejordbruken så att dessa kan utgöra ett bärkraftigt alternativ till det industriella jordbruket och till markrofferiet, som är ett av dess kännetecken. Politiska åtgärder på EU-nivå och nationell nivå kan bidra till att göra familjejordbruken hållbarare och motståndskraftigare (5).

6.   Möjligheter att reglera marknaden för jordbruksmark och undvika rofferi och koncentration av jordbruksmark

| 6.1 | Mark är grundvalen för livsmedelsproduktion. Enligt artikel 11 i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (6) och artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (7) ska staterna erkänna rätten för var och en som lever inom deras territorium till tillräckligt med mat och säkra livsmedel, och detta är direkt kopplat till tillgången till mark. |
| --- | --- |

6.1

Mark är grundvalen för livsmedelsproduktion. Enligt artikel 11 i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (6) och artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (7) ska staterna erkänna rätten för var och en som lever inom deras territorium till tillräckligt med mat och säkra livsmedel, och detta är direkt kopplat till tillgången till mark.

| 6.2 | Det faktum att det inte finns särskilt mycket olja och naturgas i EU gör att livsmedelstryggheten hotas. Därför måste ett hållbart jordbruk och familjejordbruken bevaras. |
| --- | --- |

6.2

Det faktum att det inte finns särskilt mycket olja och naturgas i EU gör att livsmedelstryggheten hotas. Därför måste ett hållbart jordbruk och familjejordbruken bevaras.

| 6.3 | Mark är ingen vanlig handelsvara som man helt enkelt kan producera mer av. Mark är en ändlig resurs, vilket gör att de vanliga marknadsreglerna inte bör gälla på detta område. Kommittén anser att man i medlemsstaterna och EU måste föra en djupgående diskussion om en tydlig modell för jordbrukets struktur. Detta är den enda grund som de politiska konsekvenserna och åtgärderna kan och måste bygga på. Ett exempel på detta är den rättsliga bedömningen av förvärv av andelar i jordbruksföretag (s.k. share deals). Ägandeförhållandena när det gäller mark och markanvändningen måste regleras i större utsträckning än hittills. |
| --- | --- |

6.3

Mark är ingen vanlig handelsvara som man helt enkelt kan producera mer av. Mark är en ändlig resurs, vilket gör att de vanliga marknadsreglerna inte bör gälla på detta område. Kommittén anser att man i medlemsstaterna och EU måste föra en djupgående diskussion om en tydlig modell för jordbrukets struktur. Detta är den enda grund som de politiska konsekvenserna och åtgärderna kan och måste bygga på. Ett exempel på detta är den rättsliga bedömningen av förvärv av andelar i jordbruksföretag (s.k. share deals). Ägandeförhållandena när det gäller mark och markanvändningen måste regleras i större utsträckning än hittills.

| 6.4 | Organisationer av olika politisk kulör har ägnat sig åt frågan om reglering av markinnehavet och utarbetande av relevanta politiska åtgärder, och de har påpekat att en god styrning är absolut nödvändig på detta område. FAO har utarbetat frivilliga riktlinjer om detta ämne: The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry
   (8). Målet med dessa riktlinjer är reglerade och trygga nyttjanderätter som ska säkra lika tillgång till resurserna (mark, fiskeplatser och skogar) i syfte att minska hungern och fattigdomen, främja en hållbar utveckling och berika miljön. Unctad, FAO, Ifad och Världsbanken har gemensamt utarbetat principer för ansvarsfulla jordbruksinvesteringar (9) där rättigheter, utkomstmöjligheter och resurser respekteras. OECD har offentliggjort en politisk ram för jordbruksinvesteringar (Policy Framework for Investment in Agriculture – PFIA) (10). Syftet med ramen är att ge länderna vägledning när de utformar politiska åtgärder för att stimulera privata jordbruksinvesteringar. |
| --- | --- |

6.4

Organisationer av olika politisk kulör har ägnat sig åt frågan om reglering av markinnehavet och utarbetande av relevanta politiska åtgärder, och de har påpekat att en god styrning är absolut nödvändig på detta område. FAO har utarbetat frivilliga riktlinjer om detta ämne: The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry
   (8). Målet med dessa riktlinjer är reglerade och trygga nyttjanderätter som ska säkra lika tillgång till resurserna (mark, fiskeplatser och skogar) i syfte att minska hungern och fattigdomen, främja en hållbar utveckling och berika miljön. Unctad, FAO, Ifad och Världsbanken har gemensamt utarbetat principer för ansvarsfulla jordbruksinvesteringar (9) där rättigheter, utkomstmöjligheter och resurser respekteras. OECD har offentliggjort en politisk ram för jordbruksinvesteringar (Policy Framework for Investment in Agriculture – PFIA) (10). Syftet med ramen är att ge länderna vägledning när de utformar politiska åtgärder för att stimulera privata jordbruksinvesteringar.

| 6.5 | EESK betraktar FAO:s/FN:s riktlinjer för jordbrukares markanvändningsrättigheter som en milstolpe och efterlyser ett beslutsamt och noggrant genomförande i alla länder. Oklar äganderätt är ett tecken på dålig styrning och omvänt ett incitament för markrofferi. |
| --- | --- |

6.5

EESK betraktar FAO:s/FN:s riktlinjer för jordbrukares markanvändningsrättigheter som en milstolpe och efterlyser ett beslutsamt och noggrant genomförande i alla länder. Oklar äganderätt är ett tecken på dålig styrning och omvänt ett incitament för markrofferi.

| 6.6 | I Factor Markets dokument från 2012 (11) undersöks rättsföreskrifterna om markförsäljning i EU-medlemsstaterna och kandidatländerna. Dokumentet visar att en rad medlemsstater har egna rättsföreskrifter för att förhindra en påtvingad markkoncentration och utlänningars uppköp av mark, t.ex. genom att förköpsrätt beviljas. I vissa länder måste alla transaktioner med jordbruksmark godkännas av myndigheterna, oberoende av köparens ursprungsland. Detta är brukligt i t.ex. Frankrike, Tyskland och Sverige. Dessutom finns det länder (Ungern och Litauen) där man har fastställt en övre gräns för den jordbruksmark som en enskild ägare får inneha. |
| --- | --- |

6.6

I Factor Markets dokument från 2012 (11) undersöks rättsföreskrifterna om markförsäljning i EU-medlemsstaterna och kandidatländerna. Dokumentet visar att en rad medlemsstater har egna rättsföreskrifter för att förhindra en påtvingad markkoncentration och utlänningars uppköp av mark, t.ex. genom att förköpsrätt beviljas. I vissa länder måste alla transaktioner med jordbruksmark godkännas av myndigheterna, oberoende av köparens ursprungsland. Detta är brukligt i t.ex. Frankrike, Tyskland och Sverige. Dessutom finns det länder (Ungern och Litauen) där man har fastställt en övre gräns för den jordbruksmark som en enskild ägare får inneha.

| 6.6.1 | I Frankrike kontrolleras marktransaktionerna av regionala markorganisationer (Sociétés d’Aménagement Foncier et d’Etablissement Rural, Safer). Safer är en regional myndighet som har till uppgift att bistå jordbruksproducenter, särskilt unga jordbrukare, i samband med ändringar i ägandeförhållandena och säkerställa öppenheten på marknaden för jordbruksmark. |
| --- | --- |

6.6.1

I Frankrike kontrolleras marktransaktionerna av regionala markorganisationer (Sociétés d’Aménagement Foncier et d’Etablissement Rural, Safer). Safer är en regional myndighet som har till uppgift att bistå jordbruksproducenter, särskilt unga jordbrukare, i samband med ändringar i ägandeförhållandena och säkerställa öppenheten på marknaden för jordbruksmark.

| 6.6.2 | I Sverige krävs det tillstånd för att köpa mark i glesbefolkade områden. När tillståndet beviljas beaktas även utbildning och tidigare erfarenheter, och ibland krävs det också att markköparen ska bo på den köpta marken. I Sverige kan bara fysiska personer köpa jordbruksmark. |
| --- | --- |

6.6.2

I Sverige krävs det tillstånd för att köpa mark i glesbefolkade områden. När tillståndet beviljas beaktas även utbildning och tidigare erfarenheter, och ibland krävs det också att markköparen ska bo på den köpta marken. I Sverige kan bara fysiska personer köpa jordbruksmark.

| 6.6.3 | I Litauen får en juridisk person köpa mark om jordbruksverksamheten utgör minst 50 % av dess sammantagna inkomster. Inhemska fysiska och juridiska personer får äga upp till 500 hektar mark. |
| --- | --- |

6.6.3

I Litauen får en juridisk person köpa mark om jordbruksverksamheten utgör minst 50 % av dess sammantagna inkomster. Inhemska fysiska och juridiska personer får äga upp till 500 hektar mark.

| 6.6.4 | I Belgien, Italien och Frankrike har arrendatorer av jordbruksmark förköpsrätt om marken avyttras. |
| --- | --- |

6.6.4

I Belgien, Italien och Frankrike har arrendatorer av jordbruksmark förköpsrätt om marken avyttras.

| 6.7 | Såsom denna översikt visar är marknaden för jordbruksmark reglerad på mycket olika sätt i EU-medlemsstaterna. I vissa stater finns det begränsningar och i andra stater inte, vilket leder till skillnader mellan medlemsstaterna. Det är mot denna bakgrund som man måste förstå det bulgariska parlamentets beslut att trots en varning från EU förlänga ett moratorium för förvärv av jordbruksmark, som skulle löpa ut den 22 oktober 2013, till 2020. Parlamentet såg nämligen ett omedelbart hot mot den inhemska jordbruksarealen eftersom markpriserna och jordbrukarnas köpkraft är betydligt lägre i Bulgarien än i rikare länder. |
| --- | --- |

6.7

Såsom denna översikt visar är marknaden för jordbruksmark reglerad på mycket olika sätt i EU-medlemsstaterna. I vissa stater finns det begränsningar och i andra stater inte, vilket leder till skillnader mellan medlemsstaterna. Det är mot denna bakgrund som man måste förstå det bulgariska parlamentets beslut att trots en varning från EU förlänga ett moratorium för förvärv av jordbruksmark, som skulle löpa ut den 22 oktober 2013, till 2020. Parlamentet såg nämligen ett omedelbart hot mot den inhemska jordbruksarealen eftersom markpriserna och jordbrukarnas köpkraft är betydligt lägre i Bulgarien än i rikare länder.

| 6.8 | I Factor Markets analys från 2012 (12) konstateras det att de stora företagens dominans på marknaden för jordbruksmark hindrar denna marknad från att fungera normalt. Stora företag som ägnar sig åt markrofferi utnyttjar sin makt på både lokala och regionala marknader för jordbruksmark för att påverka markpriserna och villkoren för arrendeavtal. |
| --- | --- |

6.8

I Factor Markets analys från 2012 (12) konstateras det att de stora företagens dominans på marknaden för jordbruksmark hindrar denna marknad från att fungera normalt. Stora företag som ägnar sig åt markrofferi utnyttjar sin makt på både lokala och regionala marknader för jordbruksmark för att påverka markpriserna och villkoren för arrendeavtal.

| 6.9 | Markpolitiken är en befogenhet för medlemsstaterna, som kan införa begränsningar för transaktioner om den nationella energi- eller livsmedelstryggheten är hotad och om det finns ett övervägande allmänintresse av begränsningarna. Begränsningar kan tillåtas för att förhindra spekulation, bevara lokala traditioner och sörja för en lämplig användning av marken. Samtidigt inskränker sådana begränsningar den princip om fri rörlighet för varor och kapital som fastställs i fördragen. EESK uppmanar därför Europaparlamentet och rådet att diskutera om den fria rörligheten för kapital alltid måste vara säkerställd vid avyttring och förvärv av jordbruksmark och jordbruksföretag, framför allt när det gäller tredjeländer men också inom EU. I detta sammanhang måste man beakta att priserna för jordbruksmark och människornas inkomster varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Man måste finna ett svar på frågan om den fria rörligheten för kapital och den fria marknaden ger alla fysiska och juridiska personer lika möjligheter att köpa mark. |
| --- | --- |

6.9

Markpolitiken är en befogenhet för medlemsstaterna, som kan införa begränsningar för transaktioner om den nationella energi- eller livsmedelstryggheten är hotad och om det finns ett övervägande allmänintresse av begränsningarna. Begränsningar kan tillåtas för att förhindra spekulation, bevara lokala traditioner och sörja för en lämplig användning av marken. Samtidigt inskränker sådana begränsningar den princip om fri rörlighet för varor och kapital som fastställs i fördragen. EESK uppmanar därför Europaparlamentet och rådet att diskutera om den fria rörligheten för kapital alltid måste vara säkerställd vid avyttring och förvärv av jordbruksmark och jordbruksföretag, framför allt när det gäller tredjeländer men också inom EU. I detta sammanhang måste man beakta att priserna för jordbruksmark och människornas inkomster varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Man måste finna ett svar på frågan om den fria rörligheten för kapital och den fria marknaden ger alla fysiska och juridiska personer lika möjligheter att köpa mark.

| 6.10 | EESK anser att medlemsstaterna med hänsyn till livsmedelstryggheten och andra legitima mål måste ges större möjligheter att på grundval av en hållbar jordbruksmodell reglera sin marknad för jordbruksmark och införa begränsningar. Samtidigt uppmanar EESK alla medlemsstater att utnyttja alla möjligheter som står till buds när det gäller att utarbeta lagstiftning. Uppenbarligen saknar man i vissa länder tydliga politiska mål, eller så är målen diskriminerande. |
| --- | --- |

6.10

EESK anser att medlemsstaterna med hänsyn till livsmedelstryggheten och andra legitima mål måste ges större möjligheter att på grundval av en hållbar jordbruksmodell reglera sin marknad för jordbruksmark och införa begränsningar. Samtidigt uppmanar EESK alla medlemsstater att utnyttja alla möjligheter som står till buds när det gäller att utarbeta lagstiftning. Uppenbarligen saknar man i vissa länder tydliga politiska mål, eller så är målen diskriminerande.

| 6.11 | Om Europaparlamentet och rådet drar slutsatsen att det är befogat att begränsa kapitalrörelserna av hänsyn till livsmedelstryggheten krävs det även överläggningar på internationell nivå, eftersom den fria rörligheten för kapital garanteras i olika internationella avtal. |
| --- | --- |

6.11

Om Europaparlamentet och rådet drar slutsatsen att det är befogat att begränsa kapitalrörelserna av hänsyn till livsmedelstryggheten krävs det även överläggningar på internationell nivå, eftersom den fria rörligheten för kapital garanteras i olika internationella avtal.

| 6.12 | De rättsliga och politiska möjligheter som EU och medlemsstaterna förfogar över gör det möjligt att påverka markanvändningen genom subventioner eller skatter. Med hjälp av en skicklig användning av den gemensamma jordbrukspolitikens instrument och markpolitiken kan man se till att jordbruk förblir möjligt och ekonomiskt lönsamt även för små jordbruksföretag, vilket i sin tur skulle förebygga markkoncentration. |
| --- | --- |

6.12

De rättsliga och politiska möjligheter som EU och medlemsstaterna förfogar över gör det möjligt att påverka markanvändningen genom subventioner eller skatter. Med hjälp av en skicklig användning av den gemensamma jordbrukspolitikens instrument och markpolitiken kan man se till att jordbruk förblir möjligt och ekonomiskt lönsamt även för små jordbruksföretag, vilket i sin tur skulle förebygga markkoncentration.

| 6.13 | Inom ramen för den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken skulle det säkerligen vara möjligt att införa övre gränser och styra direktstödet så att de första hektaren viktas högre samt att förenkla utbetalningarna av investerings- och direktstöd till små jordbruksföretag. EESK betvivlar dock att de befintliga begränsningarna har någon större effekt när det gäller att förhindra markkoncentration, och även att dessa möjligheter utnyttjas i tillräcklig utsträckning i de medlemsstater där de strukturella skillnaderna mellan jordbruksföretagen och markkoncentrationens omfattning är som störst. EESK rekommenderar medlemsstaterna att utnyttja dessa möjligheter fullt ut, och uppmanar EU-institutionerna att införa en starkare mekanism för omfördelning av stödet. |
| --- | --- |

6.13

Inom ramen för den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken skulle det säkerligen vara möjligt att införa övre gränser och styra direktstödet så att de första hektaren viktas högre samt att förenkla utbetalningarna av investerings- och direktstöd till små jordbruksföretag. EESK betvivlar dock att de befintliga begränsningarna har någon större effekt när det gäller att förhindra markkoncentration, och även att dessa möjligheter utnyttjas i tillräcklig utsträckning i de medlemsstater där de strukturella skillnaderna mellan jordbruksföretagen och markkoncentrationens omfattning är som störst. EESK rekommenderar medlemsstaterna att utnyttja dessa möjligheter fullt ut, och uppmanar EU-institutionerna att införa en starkare mekanism för omfördelning av stödet.

| 6.14 | Jordbruksmark är en begränsad naturresurs, vilket gör att markrofferiet äventyrar genomförandet av målen i artiklarna 39 och 191 i EUF-fördraget. EESK uppmanar därför kommissionen och Europaparlamentet att arbeta aktivt för att reglera markanvändningen (styrning). |
| --- | --- |

6.14

Jordbruksmark är en begränsad naturresurs, vilket gör att markrofferiet äventyrar genomförandet av målen i artiklarna 39 och 191 i EUF-fördraget. EESK uppmanar därför kommissionen och Europaparlamentet att arbeta aktivt för att reglera markanvändningen (styrning).

| 6.15 | EESK rekommenderar att man i alla EU-medlemsstater inför en övre gräns för förvärv av jordbruksmark för både fysiska och juridiska personer. De personer vars markinnehav underskrider denna övre gräns bör få förköpsrätt. De behöriga myndigheterna får bara bevilja förköpsrätt till de jordbrukare som befinner sig under denna övre gräns. |
| --- | --- |

6.15

EESK rekommenderar att man i alla EU-medlemsstater inför en övre gräns för förvärv av jordbruksmark för både fysiska och juridiska personer. De personer vars markinnehav underskrider denna övre gräns bör få förköpsrätt. De behöriga myndigheterna får bara bevilja förköpsrätt till de jordbrukare som befinner sig under denna övre gräns.

| 6.16 | Lokalsamhällena bör göras delaktiga i beslutsprocessen rörande markanvändning, vilket samtidigt innebär att de måste ges mer rättigheter och möjligheter. |
| --- | --- |

6.16

Lokalsamhällena bör göras delaktiga i beslutsprocessen rörande markanvändning, vilket samtidigt innebär att de måste ges mer rättigheter och möjligheter.

| 6.17 | Vid användningen av jordbruksmark bör livsmedelsproduktion ha företräde framför produktion av biodrivmedel. |
| --- | --- |

6.17

Vid användningen av jordbruksmark bör livsmedelsproduktion ha företräde framför produktion av biodrivmedel.

| 6.18 | Man måste föra en politik som inte leder till markkoncentration utan till en övergång från industriell produktion till mindre produktionsenheter, vilket även skulle förbättra självförsörjningen med livsmedel. I EU-medlemsstaterna skulle det behövas offentliga organ som har en överblick över ägande- och användningsförhållandena när det gäller jordbruksmark. I detta syfte skulle även användaren av marken behöva registreras i offentliga databaser på nationell nivå utöver uppgifter om ägaren till marken. Sådana uppgifter skulle kunna göra det möjligt att genomföra nödvändiga undersökningar och reagera på förändringar. |
| --- | --- |

6.18

Man måste föra en politik som inte leder till markkoncentration utan till en övergång från industriell produktion till mindre produktionsenheter, vilket även skulle förbättra självförsörjningen med livsmedel. I EU-medlemsstaterna skulle det behövas offentliga organ som har en överblick över ägande- och användningsförhållandena när det gäller jordbruksmark. I detta syfte skulle även användaren av marken behöva registreras i offentliga databaser på nationell nivå utöver uppgifter om ägaren till marken. Sådana uppgifter skulle kunna göra det möjligt att genomföra nödvändiga undersökningar och reagera på förändringar.

| 6.19 | EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att på grundval av ett enhetligt förfarande genomföra heltäckande undersökningar av hur de politiska åtgärderna och begränsningarna i de enskilda staterna påverkar markkoncentrationen. Samtidigt bör de risker som markkoncentrationen medför för livsmedelstryggheten, sysselsättningen, miljön och landsbygdsutvecklingen undersökas. |
| --- | --- |

6.19

EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att på grundval av ett enhetligt förfarande genomföra heltäckande undersökningar av hur de politiska åtgärderna och begränsningarna i de enskilda staterna påverkar markkoncentrationen. Samtidigt bör de risker som markkoncentrationen medför för livsmedelstryggheten, sysselsättningen, miljön och landsbygdsutvecklingen undersökas.

| 6.20 | EESK uppmanar alla EU-medlemsstater att rapportera till kommissionen och FAO om hur de använder och tillämpar The Voluntary Guidelines on the Responsible Governance of Tenure (antagna av FAO 2012) i sin markförvaltningspolitik. Dessa riktlinjer har en global räckvidd (artikel 2.4) som omfattar Europa. I riktlinjerna uppmanas staterna att inrätta flerpartsplattformar, med deltagande av och inflytande för dem som berörs mest, för att övervaka genomförandet av riktlinjerna och anpassa sin politik till dem (13). |
| --- | --- |

6.20

EESK uppmanar alla EU-medlemsstater att rapportera till kommissionen och FAO om hur de använder och tillämpar The Voluntary Guidelines on the Responsible Governance of Tenure (antagna av FAO 2012) i sin markförvaltningspolitik. Dessa riktlinjer har en global räckvidd (artikel 2.4) som omfattar Europa. I riktlinjerna uppmanas staterna att inrätta flerpartsplattformar, med deltagande av och inflytande för dem som berörs mest, för att övervaka genomförandet av riktlinjerna och anpassa sin politik till dem (13).

| 6.21 | EESK kommer även fortsättningsvis att uppmärksamt följa utvecklingen av markkoncentrationen, undersöka dess följder och delta i utarbetandet av förslag till hur man kan få bukt med den. Dessutom stöder även WFAL (World Forum on Access to Land and Natural Resources) initiativet och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att stödja detta arbete. |
| --- | --- |

6.21

EESK kommer även fortsättningsvis att uppmärksamt följa utvecklingen av markkoncentrationen, undersöka dess följder och delta i utarbetandet av förslag till hur man kan få bukt med den. Dessutom stöder även WFAL (World Forum on Access to Land and Natural Resources) initiativet och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att stödja detta arbete.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.landmatrix.org/en

1

(2)  www.madariaga.org

2

(3)  http://www.eurovia.org/IMG/pdf/Land_in_Europe.pdf

3

(4)  http://familyfarmingahap.weebly.com/family-vs-corporate-farming.html

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/529047/IPOL-AGRI_NT(2014)529047_EN.pdf

5

(6)  http://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx

6

(7)  http://www.un.org/en/documents/udhr/index.shtml#a25

7

(8)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

8

(9)  http://unctad.org/en/Pages/DIAE/G-20/PRAI.aspx

9

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/PFIA_April2013.pdf

10

(11)  http://ageconsearch.umn.edu/bitstream/120249/2/FM_WP14CEPSonSalesMarketRegulations_D15.1_Final.pdf

11

(12)  http://ageconsearch.umn.edu/bitstream/120249/2/FM_WP14CEPSonSalesMarketRegulations_D15.1_Final.pdf

12

(13)  Se artikel 26.2 i riktlinjerna: http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

13

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/24

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter 2015

(yttrande på eget initiativ)

(2015/C 242/04)

| Föredragande: | Padraig WALSHE |
| --- | --- |

Föredragande:

Padraig WALSHE

Den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

Situationen efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter 2015 (yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 januari 2015.

Vid sin 504:e plenarsession den 21 och 22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 219 röster för, 1 röst emot och 14 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK betraktar avskaffandet av systemet med mjölkkvoter från och med den 31 mars 2015, som man beslutade om 2008, som en grundläggande förändring. Sedan denna omfattande produktionsstyrning infördes den 1 april 1984 har det under årens lopp blivit allt tydligare att mjölkpriserna och jordbrukarnas inkomster inte har kunnat understödjas och stabiliseras på ett tillräckligt effektivt sätt, och att mjölkproduktionen i EU har minskat samtidigt som mjölkproduktionen i världen ökat kraftigt. |
| --- | --- |

1.1

EESK betraktar avskaffandet av systemet med mjölkkvoter från och med den 31 mars 2015, som man beslutade om 2008, som en grundläggande förändring. Sedan denna omfattande produktionsstyrning infördes den 1 april 1984 har det under årens lopp blivit allt tydligare att mjölkpriserna och jordbrukarnas inkomster inte har kunnat understödjas och stabiliseras på ett tillräckligt effektivt sätt, och att mjölkproduktionen i EU har minskat samtidigt som mjölkproduktionen i världen ökat kraftigt.

| 1.2 | EESK anser att EU:s politik för mejeriprodukter efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter, dvs. efter 2015, inte bara måste möjliggöra tillväxt och expansion utan att det också måste finnas en skyldighet se till att mejerinäringen upprätthålls och att småbrukare får stöd – särskilt i missgynnade områden och bergsområden. Mejeripolitiken måste ge EU:s lantbrukare och i slutändan EU-ekonomin möjlighet att dra nytta av den växande globala mejerimarknaden samtidigt som man erkänner och främjar det lika värdefulla ekonomiska och sociala bidraget från småskaliga missgynnade mjölkproducerande gårdar i många europeiska regioner. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att EU:s politik för mejeriprodukter efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter, dvs. efter 2015, inte bara måste möjliggöra tillväxt och expansion utan att det också måste finnas en skyldighet se till att mejerinäringen upprätthålls och att småbrukare får stöd – särskilt i missgynnade områden och bergsområden. Mejeripolitiken måste ge EU:s lantbrukare och i slutändan EU-ekonomin möjlighet att dra nytta av den växande globala mejerimarknaden samtidigt som man erkänner och främjar det lika värdefulla ekonomiska och sociala bidraget från småskaliga missgynnade mjölkproducerande gårdar i många europeiska regioner.

| 1.3 | Kommittén är övertygad om att man bör göra detta genom att till fullo utnyttja andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020 och ”mjölkbestämmelserna”, så att man ser till att familjer med mjölkgårdar kan få stöd inom hela EU. Medlemskap i producentorganisationer som kan hjälpa jordbrukare att förbättra sin ställning i försörjningskedjan måste uppmuntras, liksom åtgärder för kunskapsöverföring som syftar till att hjälpa jordbrukare att förbättra den tekniska och ekonomiska effektiviteten. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén är övertygad om att man bör göra detta genom att till fullo utnyttja andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020 och ”mjölkbestämmelserna”, så att man ser till att familjer med mjölkgårdar kan få stöd inom hela EU. Medlemskap i producentorganisationer som kan hjälpa jordbrukare att förbättra sin ställning i försörjningskedjan måste uppmuntras, liksom åtgärder för kunskapsöverföring som syftar till att hjälpa jordbrukare att förbättra den tekniska och ekonomiska effektiviteten.

| 1.4 | Enligt EESK:s uppfattning är det emellertid uppenbart att varken budgetar och åtgärder inom andra pelaren eller de åtgärder i mjölkbestämmelserna som nu ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020 kommer att räcka för att skydda sårbara mjölkproducenter, oavsett om de befinner sig inom eller utanför missgynnade områden eller bergsområden. Ytterligare åtgärder kan krävas för att säkerställa att dessa jordbrukare får hållbara inkomster och en skälig andel av marknadsavkastningen. De bör även kunna dra nytta av rådgivningstjänster om produktionseffektivitet, diversifiering och omställning för att fatta de beslut som bäst passar deras och deras efterträdares framtid, med tanke på de begränsningar som de missgynnade företagen har när det handlar om att kunna generera inkomster. |
| --- | --- |

1.4

Enligt EESK:s uppfattning är det emellertid uppenbart att varken budgetar och åtgärder inom andra pelaren eller de åtgärder i mjölkbestämmelserna som nu ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020 kommer att räcka för att skydda sårbara mjölkproducenter, oavsett om de befinner sig inom eller utanför missgynnade områden eller bergsområden. Ytterligare åtgärder kan krävas för att säkerställa att dessa jordbrukare får hållbara inkomster och en skälig andel av marknadsavkastningen. De bör även kunna dra nytta av rådgivningstjänster om produktionseffektivitet, diversifiering och omställning för att fatta de beslut som bäst passar deras och deras efterträdares framtid, med tanke på de begränsningar som de missgynnade företagen har när det handlar om att kunna generera inkomster.

| 1.5 | Lika viktigt är det, enligt EESK:s åsikt, att se till att kommersiella och konkurrenskraftiga mjölkproducenter i alla områden, inbegripet sådana som är bättre lämpade för hållbar och konkurrenskraftig produktion av mjölk för export, tillåts låta sina företag växa så att de kan reagera på snabba ökningar i den globala efterfrågan och därigenom generera ökad sysselsättning och inkomster för ekonomin i EU:s landsbygdsområden. Men den huvudsakliga utmaningen för dessa jordbrukare kommer att vara de stora inkomstfluktuationerna kopplade till volatiliteten i mejeriråvarupriserna (och därmed mjölkpriserna) och kostnaderna för insatsvaror. Det är mycket viktigt att EU främjar utvecklingen i medlemsstaterna och industrin av beskattningslösningar och enkla säkringsinstrument, t.ex. avtal med fasta marginaler, som är lättillgängliga för jordbrukarna. |
| --- | --- |

1.5

Lika viktigt är det, enligt EESK:s åsikt, att se till att kommersiella och konkurrenskraftiga mjölkproducenter i alla områden, inbegripet sådana som är bättre lämpade för hållbar och konkurrenskraftig produktion av mjölk för export, tillåts låta sina företag växa så att de kan reagera på snabba ökningar i den globala efterfrågan och därigenom generera ökad sysselsättning och inkomster för ekonomin i EU:s landsbygdsområden. Men den huvudsakliga utmaningen för dessa jordbrukare kommer att vara de stora inkomstfluktuationerna kopplade till volatiliteten i mejeriråvarupriserna (och därmed mjölkpriserna) och kostnaderna för insatsvaror. Det är mycket viktigt att EU främjar utvecklingen i medlemsstaterna och industrin av beskattningslösningar och enkla säkringsinstrument, t.ex. avtal med fasta marginaler, som är lättillgängliga för jordbrukarna.

| 1.6 | EESK kräver eftertryckligen att den alltför låga nivån på de ”skyddsnätsmekanismer” som införts i den nya gemensamma jordbrukspolitiken ses över och kontrolleras fortlöpande så att det uppstår en tydligare koppling till de verkliga produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

1.6

EESK kräver eftertryckligen att den alltför låga nivån på de ”skyddsnätsmekanismer” som införts i den nya gemensamma jordbrukspolitiken ses över och kontrolleras fortlöpande så att det uppstår en tydligare koppling till de verkliga produktionskostnaderna.

| 1.6.1 | Främjandet av mejeriprodukter både på den inhemska EU-marknaden och för export måste också stärkas. EU måste stödja identifieringen och utvecklingen av nya marknader och se till att internationella handelsavtal är väl avvägda och ger EU:s exportörer rättvist tillträde. |
| --- | --- |

1.6.1

Främjandet av mejeriprodukter både på den inhemska EU-marknaden och för export måste också stärkas. EU måste stödja identifieringen och utvecklingen av nya marknader och se till att internationella handelsavtal är väl avvägda och ger EU:s exportörer rättvist tillträde.

| 1.6.2 | På den inhemska marknaden måste EU stödja främjandet av hälsofördelarna med konsumtion av mjölkprodukter, som har bekräftats i vetenskaplig forskning från senare tid. |
| --- | --- |

1.6.2

På den inhemska marknaden måste EU stödja främjandet av hälsofördelarna med konsumtion av mjölkprodukter, som har bekräftats i vetenskaplig forskning från senare tid.

| 1.6.3 | EU måste också stärka sin reglering av slutkundsmarknaden för att förhindra spekulation från detaljhandlarnas sida, och förbättra jordbrukarnas möjligheter att få sina kostnader täckta. |
| --- | --- |

1.6.3

EU måste också stärka sin reglering av slutkundsmarknaden för att förhindra spekulation från detaljhandlarnas sida, och förbättra jordbrukarnas möjligheter att få sina kostnader täckta.

| 1.7 | Slutligen måste man erkänna och främja den viktiga roll som kooperativen spelar inom mejerisektorn. Kooperativ spelar en ledande roll i den globala mejeriindustrin: Av de tio största mejerierna i världen är fyra kooperativ enligt Rabobanks undersökning från juli 2014 (1). Kooperativ kan spela en mycket större roll när det gäller att stödja mjölkproducenter som drabbas av marknadens volatilitet än vad privata uppköpare/förädlare kan, eftersom kooperativens mjölkleverantörer till största delen också är delägare. De erbjuder också mycket mer hållbara långsiktiga åtaganden när det gäller att köpa mjölk från jordbrukarmedlemmar till rimliga mjölkpriser. |
| --- | --- |

1.7

Slutligen måste man erkänna och främja den viktiga roll som kooperativen spelar inom mejerisektorn. Kooperativ spelar en ledande roll i den globala mejeriindustrin: Av de tio största mejerierna i världen är fyra kooperativ enligt Rabobanks undersökning från juli 2014 (1). Kooperativ kan spela en mycket större roll när det gäller att stödja mjölkproducenter som drabbas av marknadens volatilitet än vad privata uppköpare/förädlare kan, eftersom kooperativens mjölkleverantörer till största delen också är delägare. De erbjuder också mycket mer hållbara långsiktiga åtaganden när det gäller att köpa mjölk från jordbrukarmedlemmar till rimliga mjölkpriser.

2.   Bakgrund – lärdomar från tidigare erfarenheter

| 2.1 | Genomsnittspriset för mjölk var 37,47 eurocent/kg i september 2014 (källa: LTO milk review) (2), vilket är 8,2 % lägre än priset i februari 2014 enligt samma källa. |
| --- | --- |

2.1

Genomsnittspriset för mjölk var 37,47 eurocent/kg i september 2014 (källa: LTO milk review) (2), vilket är 8,2 % lägre än priset i februari 2014 enligt samma källa.

| 2.2 | Fram till slutet av våren innebar den kraftiga globala efterfrågan att priserna låg kvar på samma nivå. En korrigering av priserna har dock inletts eftersom produktionstillväxten hos de största exportörerna (+ 4,3 % per år för perioden januari till september 2014) är större än den i och för sig sunda ökningen av efterfrågan (+ 2–2,5 % per år), främst på de framväxande marknaderna. Kinas tillfälliga utträde från marknaden nyligen, en följd av alltför stora inköp under de föregående månaderna, och det ryska importförbudet mot EU:s mjölkprodukter – Ryssland tog emot 33 % av EU:s export av mjölkprodukter – påverkade råvarupriserna, och därmed producentpriserna, ytterligare under andra halvåret 2014. |
| --- | --- |

2.2

Fram till slutet av våren innebar den kraftiga globala efterfrågan att priserna låg kvar på samma nivå. En korrigering av priserna har dock inletts eftersom produktionstillväxten hos de största exportörerna (+ 4,3 % per år för perioden januari till september 2014) är större än den i och för sig sunda ökningen av efterfrågan (+ 2–2,5 % per år), främst på de framväxande marknaderna. Kinas tillfälliga utträde från marknaden nyligen, en följd av alltför stora inköp under de föregående månaderna, och det ryska importförbudet mot EU:s mjölkprodukter – Ryssland tog emot 33 % av EU:s export av mjölkprodukter – påverkade råvarupriserna, och därmed producentpriserna, ytterligare under andra halvåret 2014.

| 2.2.1 | Eftersom mjölkpriserna sjönk snabbt i slutet av 2014, är EU:s mjölkproducenter begripligt nog oroade för sina utkomstmöjligheter under de följande månaderna, då EU ska avveckla kvotsystemet, och produktionen i andra regioner i världen fortsätter att öka – åtminstone på kort sikt. De undrar också, med goda skäl, vilken beredskap och förmåga EU har att hjälpa dem att hantera de låga mjölkpriser/inkomster som kommer att bli den oundvikliga följden av framtida kriser. |
| --- | --- |

2.2.1

Eftersom mjölkpriserna sjönk snabbt i slutet av 2014, är EU:s mjölkproducenter begripligt nog oroade för sina utkomstmöjligheter under de följande månaderna, då EU ska avveckla kvotsystemet, och produktionen i andra regioner i världen fortsätter att öka – åtminstone på kort sikt. De undrar också, med goda skäl, vilken beredskap och förmåga EU har att hjälpa dem att hantera de låga mjölkpriser/inkomster som kommer att bli den oundvikliga följden av framtida kriser.

| 2.3 | Utsikterna på medellång och lång sikt för mjölk- och mejeriprodukter är fortfarande mycket positiva på såväl världsmarknaden som den inhemska marknaden. Den globala efterfrågan är fortfarande dynamisk, särskilt i tillväxtekonomierna, och har god täckning i de demografiska trenderna. Traditionella, hantverksmässiga produkter av hög kvalitet, av vilka många är tillverkade i missgynnade områden av mjölk som producerats på utsatta jordbruksföretag och mycket uppskattade av konsumenterna, upplever ökad efterfrågan till och med på mogna europeiska hemmamarknader. Innovativa mejeriprodukter, för användning inom idrott, medicin och för spädbarn, baserade på vassle och andra beståndsdelar från mejerisektorn, är allt populärare högvärdiga produktkategorier på både inhemska och internationella marknader. |
| --- | --- |

2.3

Utsikterna på medellång och lång sikt för mjölk- och mejeriprodukter är fortfarande mycket positiva på såväl världsmarknaden som den inhemska marknaden. Den globala efterfrågan är fortfarande dynamisk, särskilt i tillväxtekonomierna, och har god täckning i de demografiska trenderna. Traditionella, hantverksmässiga produkter av hög kvalitet, av vilka många är tillverkade i missgynnade områden av mjölk som producerats på utsatta jordbruksföretag och mycket uppskattade av konsumenterna, upplever ökad efterfrågan till och med på mogna europeiska hemmamarknader. Innovativa mejeriprodukter, för användning inom idrott, medicin och för spädbarn, baserade på vassle och andra beståndsdelar från mejerisektorn, är allt populärare högvärdiga produktkategorier på både inhemska och internationella marknader.

| 2.4 | Produktionen förväntas öka efter avskaffandet av kvoterna, särskilt i de medlemsstater som för närvarande begränsas av kvoterna, t.ex. Irland, Tyskland, Nederländerna, Danmark, Österrike, Polen och Frankrike. |
| --- | --- |

2.4

Produktionen förväntas öka efter avskaffandet av kvoterna, särskilt i de medlemsstater som för närvarande begränsas av kvoterna, t.ex. Irland, Tyskland, Nederländerna, Danmark, Österrike, Polen och Frankrike.

| 2.5 | Det finns dock fortfarande vissa tvivel om huruvida EU:s rättsliga ram har tillräcklig kapacitet att hantera perioder av extrem marknadsvolatilitet, eller en krissituation, särskilt när det gäller att hjälpa jordbrukare att hantera volatila marginaler och inkomster, och garantera en balanserad utveckling av mjölkproduktionen i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.5

Det finns dock fortfarande vissa tvivel om huruvida EU:s rättsliga ram har tillräcklig kapacitet att hantera perioder av extrem marknadsvolatilitet, eller en krissituation, särskilt när det gäller att hjälpa jordbrukare att hantera volatila marginaler och inkomster, och garantera en balanserad utveckling av mjölkproduktionen i hela Europeiska unionen.

| 2.6 | Det ryska importstoppet och dess följdverkningar för alla mejeriproduktmarknader var det första testet för EU:s nya krishanteringssystem, och det faktum att åtgärderna, dvs. återupptagande av stödet till privat lagring av ost (innan det plötsligt togs bort) och av stödet till privat lagring av smör och skummjölkspulver plus utvidgade interventionsköp under perioden och ökade utgifter för främjande, endast hade begränsad effekt på marknaderna visar att tvivlen är välgrundade. Ytterligare åtgärder måste utvecklas för att hantera marknadskriser, men framför allt måste EU vara berett att vidta dem snabbt och beslutsamt. |
| --- | --- |

2.6

Det ryska importstoppet och dess följdverkningar för alla mejeriproduktmarknader var det första testet för EU:s nya krishanteringssystem, och det faktum att åtgärderna, dvs. återupptagande av stödet till privat lagring av ost (innan det plötsligt togs bort) och av stödet till privat lagring av smör och skummjölkspulver plus utvidgade interventionsköp under perioden och ökade utgifter för främjande, endast hade begränsad effekt på marknaderna visar att tvivlen är välgrundade. Ytterligare åtgärder måste utvecklas för att hantera marknadskriser, men framför allt måste EU vara berett att vidta dem snabbt och beslutsamt.

| 2.6.1 | EU:s erfarenheter av att hantera efterfråge- och priskollapsen i fråga om mjölkprodukter i samband med den finansiella kraschen 2008–2009 var lärorika. Senfärdiga insatser av kommissionen vid den tidpunkten innebar att det år 2009 tog sex månader av interventionsköp av smör och åtta månaders interventionsköp av skummjölkspulver innan marknadspriserna motsvarade interventionsuppköpspriserna. Inköp av smör för privat lagring pågick under största delen av året (mars–december) och fortsatte in på 2010, för att avslutas först i augusti 2010. Under 2009 anslogs totalt 370 miljoner euro till alla åtgärder till stöd för marknaden, varav 181 miljoner euro i exportbidrag. Under 2010 anslogs totalt 529 miljoner euro till alla åtgärder till stöd för marknaden, varav 186 miljoner euro i exportbidrag. Under 2010 tjänade kommissionen 31 miljoner euro på försäljning av skummjölkspulver och smör från interventionslager, och försäljningen av skummjölkspulver under 2011 gav ytterligare 73 miljoner euro. Betydande kvantiteter av produkterna i lager användes också inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen, som annars skulle ha behövt ekonomiska bidrag från EU:s budget (3). |
| --- | --- |

2.6.1

EU:s erfarenheter av att hantera efterfråge- och priskollapsen i fråga om mjölkprodukter i samband med den finansiella kraschen 2008–2009 var lärorika. Senfärdiga insatser av kommissionen vid den tidpunkten innebar att det år 2009 tog sex månader av interventionsköp av smör och åtta månaders interventionsköp av skummjölkspulver innan marknadspriserna motsvarade interventionsuppköpspriserna. Inköp av smör för privat lagring pågick under största delen av året (mars–december) och fortsatte in på 2010, för att avslutas först i augusti 2010. Under 2009 anslogs totalt 370 miljoner euro till alla åtgärder till stöd för marknaden, varav 181 miljoner euro i exportbidrag. Under 2010 anslogs totalt 529 miljoner euro till alla åtgärder till stöd för marknaden, varav 186 miljoner euro i exportbidrag. Under 2010 tjänade kommissionen 31 miljoner euro på försäljning av skummjölkspulver och smör från interventionslager, och försäljningen av skummjölkspulver under 2011 gav ytterligare 73 miljoner euro. Betydande kvantiteter av produkterna i lager användes också inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen, som annars skulle ha behövt ekonomiska bidrag från EU:s budget (3).

| 2.6.2 | År 2009 och 2010 röstade också Europaparlamentet för direktutbetalningar till EU:s mjölkproducenter på 300 miljoner euro. Dessa uppgick till strax under 600 euro/producent (på grundval av fördelningen i Irland), och betalades ut i början av 2010 med stora förseningar, vid en tidpunkt då priserna redan hade börjat återhämta sig. Det är oklart hur mycket denna åtgärd kostade att administrera. Vi måste dra lärdom av denna erfarenhet: Dessa direktstöd bidrar inte till att marknaderna vänder, och ett litet anslag per producent kostar i slutändan stora belopp. |
| --- | --- |

2.6.2

År 2009 och 2010 röstade också Europaparlamentet för direktutbetalningar till EU:s mjölkproducenter på 300 miljoner euro. Dessa uppgick till strax under 600 euro/producent (på grundval av fördelningen i Irland), och betalades ut i början av 2010 med stora förseningar, vid en tidpunkt då priserna redan hade börjat återhämta sig. Det är oklart hur mycket denna åtgärd kostade att administrera. Vi måste dra lärdom av denna erfarenhet: Dessa direktstöd bidrar inte till att marknaderna vänder, och ett litet anslag per producent kostar i slutändan stora belopp.

| 2.6.3 | Vid tiden för 2009 års kris var produktionskostnaderna avsevärt lägre än de är i dag. På Irland var tillverkningskostnaderna 19 c/l under det året, och de hade stigit till 25,6 c/l 2014. ”Interventionsskyddsnätet”, där interventionspriset för uppköp av skummjölkspulver och smör motsvarar ett producentpris på ungefär 20 c/l, har därför helt förlorat all koppling till jordbrukarnas produktionskostnader. |
| --- | --- |

2.6.3

Vid tiden för 2009 års kris var produktionskostnaderna avsevärt lägre än de är i dag. På Irland var tillverkningskostnaderna 19 c/l under det året, och de hade stigit till 25,6 c/l 2014. ”Interventionsskyddsnätet”, där interventionspriset för uppköp av skummjölkspulver och smör motsvarar ett producentpris på ungefär 20 c/l, har därför helt förlorat all koppling till jordbrukarnas produktionskostnader.

| 2.7 | Idéer har lagts fram om hur man ska ge EU möjlighet att bevara en livskraftig mejeriproduktion i krissituationer och bättre hantera skadliga konsekvenser för mjölkproduktionen i mindre gynnade regioner. Det är viktigt att de åtgärder som föreslås är ändamålsenliga och förenliga med en europeisk marknad för mejeriprodukter där mjölkpriserna, även i länder som inte exporterar, nu i hög grad påverkas av globala trender. Ingen form av ensidig förvaltning av mjölkproduktionen från EU:s sida, inte ens en frivillig sådan, kan ändra på detta. |
| --- | --- |

2.7

Idéer har lagts fram om hur man ska ge EU möjlighet att bevara en livskraftig mejeriproduktion i krissituationer och bättre hantera skadliga konsekvenser för mjölkproduktionen i mindre gynnade regioner. Det är viktigt att de åtgärder som föreslås är ändamålsenliga och förenliga med en europeisk marknad för mejeriprodukter där mjölkpriserna, även i länder som inte exporterar, nu i hög grad påverkas av globala trender. Ingen form av ensidig förvaltning av mjölkproduktionen från EU:s sida, inte ens en frivillig sådan, kan ändra på detta.

3.   Utsikterna för mejerimarknaderna för perioden efter 2015

| 3.1 | FN:s prognos för de globala demografiska och samhällsekonomiska trenderna visar att världens befolkning kommer att öka från 7 miljarder i dag till 8,4 miljarder människor 2030 och till 9,6 miljarder 2050 (4). Det mesta av denna ökning (kanske hela ökningen) beräknas äga rum i tillväxtländer, och kommer att åtföljas av en motsvarande ökning av ”medelklassen”. I ett dokument från 2012 drar analytiker från HSBC Global (5) slutsatsen att den del av befolkningen som har åtminstone medelinkomster senast 2050 kommer att uppgå till 2,6 miljarder – mer än en tredjedel av världens befolkning i dag. Denna grupp blir inte bara större, utan också mer välbärgad och kräsen i sina konsumtionsvanor. De kommer i allt högre grad att eftersträva proteinintag från djur, snarare än i vegetabilisk form. |
| --- | --- |

3.1

FN:s prognos för de globala demografiska och samhällsekonomiska trenderna visar att världens befolkning kommer att öka från 7 miljarder i dag till 8,4 miljarder människor 2030 och till 9,6 miljarder 2050 (4). Det mesta av denna ökning (kanske hela ökningen) beräknas äga rum i tillväxtländer, och kommer att åtföljas av en motsvarande ökning av ”medelklassen”. I ett dokument från 2012 drar analytiker från HSBC Global (5) slutsatsen att den del av befolkningen som har åtminstone medelinkomster senast 2050 kommer att uppgå till 2,6 miljarder – mer än en tredjedel av världens befolkning i dag. Denna grupp blir inte bara större, utan också mer välbärgad och kräsen i sina konsumtionsvanor. De kommer i allt högre grad att eftersträva proteinintag från djur, snarare än i vegetabilisk form.

| 3.2 | I det sammanhanget är mjölkprodukter särskilt viktiga eftersom de av både regeringar och människor allmänt betraktas som ett hälsosamt bidrag till kosthållningen, ett önskvärt inslag som ofta som stöds av offentlig politik (t.ex. skolmjölksprogrammet i Kina). |
| --- | --- |

3.2

I det sammanhanget är mjölkprodukter särskilt viktiga eftersom de av både regeringar och människor allmänt betraktas som ett hälsosamt bidrag till kosthållningen, ett önskvärt inslag som ofta som stöds av offentlig politik (t.ex. skolmjölksprogrammet i Kina).

| 3.3 | OECD och FAO förutser i sin senaste rapport om framtiden för jordbrukssektorn (6)att den globala efterfrågan på mejeriprodukter kommer att öka med cirka 2 % per år till 2023, särskilt för skummjölkspulver, vassle och ost, medan efterfrågan på smör kommer att öka något mindre (ca 1 %). I sitt 7:e mjölkproduktindex, som offentliggjordes i oktober 2014, förutspår det internationella förpackningsföretaget Tetra Pak att den årliga efterfrågetillväxten under perioden kommer att uppgå till så mycket som 3,6 %. Dessa och andra sakkunniga, t.ex. GIRA, IFCN och CNIEL (7), har uppgivit att produktionstillväxten i huvudsak kommer att ligga efter efterfrågetillväxten på lång sikt, eftersom det är relativt få regioner som är mycket lämpliga för ekologiskt hållbar och ekonomiskt konkurrenskraftig produktion. Några av dem ligger i EU, särskilt i den norra och västra delen. |
| --- | --- |

3.3

OECD och FAO förutser i sin senaste rapport om framtiden för jordbrukssektorn (6)att den globala efterfrågan på mejeriprodukter kommer att öka med cirka 2 % per år till 2023, särskilt för skummjölkspulver, vassle och ost, medan efterfrågan på smör kommer att öka något mindre (ca 1 %). I sitt 7:e mjölkproduktindex, som offentliggjordes i oktober 2014, förutspår det internationella förpackningsföretaget Tetra Pak att den årliga efterfrågetillväxten under perioden kommer att uppgå till så mycket som 3,6 %. Dessa och andra sakkunniga, t.ex. GIRA, IFCN och CNIEL (7), har uppgivit att produktionstillväxten i huvudsak kommer att ligga efter efterfrågetillväxten på lång sikt, eftersom det är relativt få regioner som är mycket lämpliga för ekologiskt hållbar och ekonomiskt konkurrenskraftig produktion. Några av dem ligger i EU, särskilt i den norra och västra delen.

4.   Volatiliteten i fråga om marginalerna – den största utmaningen för mjölkproducenter

| 4.1 | Medan utsikterna i huvudsak är mycket positiva, kommer sporadisk obalans mellan utbud och efterfrågan, t.ex. av den typ vi nu upplever, att orsaka tillfällig prispress, och därmed lägre jordbruksinkomster. Liknande instabila globala trender gäller för spannmål och andra foderingredienser, vilket kommer att accentuera utvecklingen. Dessa nedgångar kommer troligtvis att vara kortlivade mot bakgrund av den underliggande demografiska utvecklingen, men de kan vara mycket störande om man inte finner nya överlevnadsstrategier. |
| --- | --- |

4.1

Medan utsikterna i huvudsak är mycket positiva, kommer sporadisk obalans mellan utbud och efterfrågan, t.ex. av den typ vi nu upplever, att orsaka tillfällig prispress, och därmed lägre jordbruksinkomster. Liknande instabila globala trender gäller för spannmål och andra foderingredienser, vilket kommer att accentuera utvecklingen. Dessa nedgångar kommer troligtvis att vara kortlivade mot bakgrund av den underliggande demografiska utvecklingen, men de kan vara mycket störande om man inte finner nya överlevnadsstrategier.

| 4.2 | Volatiliteten i mjölkpriserna och därmed i inkomsterna är en relativt ny erfarenhet för alla europeiska mjölkproducenter och är ett resultat av det viktiga steget att avlägsna marknadsstödet och minska importtullarna 2005–2007, i inledningsskedet av den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.2

Volatiliteten i mjölkpriserna och därmed i inkomsterna är en relativt ny erfarenhet för alla europeiska mjölkproducenter och är ett resultat av det viktiga steget att avlägsna marknadsstödet och minska importtullarna 2005–2007, i inledningsskedet av den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 4.3 | Övergången från marknadsstöd till direktstöd till jordbrukarna kommer att spela en viss roll när det gäller att hjälpa dem att hantera inkomstvolatiliteten, men nivån på omfördelningen av utbetalningarna och de extrema variationerna i de marknadsbaserade inkomsterna kommer att kräva ytterligare strategier. |
| --- | --- |

4.3

Övergången från marknadsstöd till direktstöd till jordbrukarna kommer att spela en viss roll när det gäller att hjälpa dem att hantera inkomstvolatiliteten, men nivån på omfördelningen av utbetalningarna och de extrema variationerna i de marknadsbaserade inkomsterna kommer att kräva ytterligare strategier.

5.   Produktionsstyrning – en ineffektiv strategi

| 5.1 | Genom avtalet i Uruguayrundan inom ramen för Gatt (nu WTO), som gällde från 1986 till 1994, infördes jordbruket i internationella handelsavtal för första gången. Det resulterade i djupgående förändringar av inriktningen i EU:s politik. Importmöjligheterna ökades genom en allmän sänkning av tariffer och tillhandahållande av tullfria importkvoter. Det nya Gattavtalet innebar också början på en förskjutning av stöden, bort från marknadsstöd mot direkta utbetalningar till jordbrukarna, och stöden blev senare alltmer frikopplade från produktionen. EU-systemet med mjölkkvoter, som införts bara två år tidigare, påverkades inte, och har förlängts flera gånger. |
| --- | --- |

5.1

Genom avtalet i Uruguayrundan inom ramen för Gatt (nu WTO), som gällde från 1986 till 1994, infördes jordbruket i internationella handelsavtal för första gången. Det resulterade i djupgående förändringar av inriktningen i EU:s politik. Importmöjligheterna ökades genom en allmän sänkning av tariffer och tillhandahållande av tullfria importkvoter. Det nya Gattavtalet innebar också början på en förskjutning av stöden, bort från marknadsstöd mot direkta utbetalningar till jordbrukarna, och stöden blev senare alltmer frikopplade från produktionen. EU-systemet med mjölkkvoter, som införts bara två år tidigare, påverkades inte, och har förlängts flera gånger.

| 5.2 | I samband med halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 kom EU:s medlemsstater överens om att avveckla kvotsystemet från och med den 31 mars 2015. Efter det beslutet antog man ytterligare ”mjuklandningsåtgärder” 2008 för att underlätta övergången från kvotsystemet. Denna ändring i inriktningen, som klart avviker från produktionsbegränsningar eller produktionsstyrning, kommer vid en tidpunkt när de globala marknaderna växer snabbt. Därför bör man göra det möjligt för de europeiska mjölkproducenterna och den europeiska mejeriindustrin – och i slutändan EU:s ekonomi – att leverera till dessa marknader, och återhämta en del av den massiva förlusten av marknadsandelar som stagnationen under 30 år med kvoter gett upphov till. |
| --- | --- |

5.2

I samband med halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 kom EU:s medlemsstater överens om att avveckla kvotsystemet från och med den 31 mars 2015. Efter det beslutet antog man ytterligare ”mjuklandningsåtgärder” 2008 för att underlätta övergången från kvotsystemet. Denna ändring i inriktningen, som klart avviker från produktionsbegränsningar eller produktionsstyrning, kommer vid en tidpunkt när de globala marknaderna växer snabbt. Därför bör man göra det möjligt för de europeiska mjölkproducenterna och den europeiska mejeriindustrin – och i slutändan EU:s ekonomi – att leverera till dessa marknader, och återhämta en del av den massiva förlusten av marknadsandelar som stagnationen under 30 år med kvoter gett upphov till.

| 5.3 | Den nya prisvolatilitet som följde på genomförandet av den tidigare gemensamma jordbrukspolitiken orsakade emellertid en stor inkomstkris inom mejerisektorn 2009, och fördelarna med att begränsa produktionen har diskuterats igen. Under de senaste åren har en rad olika förslag om produktionsstyrning diskuterats i olika kretsar i Bryssel. |
| --- | --- |

5.3

Den nya prisvolatilitet som följde på genomförandet av den tidigare gemensamma jordbrukspolitiken orsakade emellertid en stor inkomstkris inom mejerisektorn 2009, och fördelarna med att begränsa produktionen har diskuterats igen. Under de senaste åren har en rad olika förslag om produktionsstyrning diskuterats i olika kretsar i Bryssel.

| 5.4 | Ett exempel är ”Dantin-förslaget”, som antogs av Europaparlamentet under förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 sommaren 2013. Enligt detta förslag skulle producenterna i fall av marknadsstörningar kunna ges incitament att minska sin produktion frivilligt (”buy out”), medan de som ökar produktionen skulle kunna straffas. Förslaget analyserades av Michael Keane and Declan O’Connor, på uppdrag av European Dairy Association (EDA) (8). |
| --- | --- |

5.4

Ett exempel är ”Dantin-förslaget”, som antogs av Europaparlamentet under förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 sommaren 2013. Enligt detta förslag skulle producenterna i fall av marknadsstörningar kunna ges incitament att minska sin produktion frivilligt (”buy out”), medan de som ökar produktionen skulle kunna straffas. Förslaget analyserades av Michael Keane and Declan O’Connor, på uppdrag av European Dairy Association (EDA) (8).

| 5.5 | En expertpanel från Ernst and Young granskade också för kommissionens räkning framtida alternativ för mejerisektorn under rubrikerna ”Market balance and competitiveness” (”Marknadsbalans och konkurrenskraft”) och ”Sustainable milk production including its territorial dimension” (”Hållbar mjölkproduktion, inbegripet den territoriella dimensionen) (9). |
| --- | --- |

5.5

En expertpanel från Ernst and Young granskade också för kommissionens räkning framtida alternativ för mejerisektorn under rubrikerna ”Market balance and competitiveness” (”Marknadsbalans och konkurrenskraft”) och ”Sustainable milk production including its territorial dimension” (”Hållbar mjölkproduktion, inbegripet den territoriella dimensionen) (9).

| 5.6 | Båda studierna visade att produktionsstyrning/kvoter inte längre är effektivt när det gäller att stödja och stabilisera mjölkpriser och inkomster. Båda studierna visar också att det föreslagna ”buy out-alternativet” och andra liknande produktionsstyrningsåtgärder skulle vara svåra att genomföra över hela EU, eftersom den prisnivå som kan orsaka en inkomstkris varierar enormt från land till land. Det skulle också vara ineffektivt eftersom det skulle ta så lång tid att genomföra, och det skulle vara dyrt eftersom ersättningen till producenterna måste vara så hög att den stimulerar dem att minska produktionen frivilligt. Keane och O’Connor betonar dessutom att systemet skulle få en mängd negativa effekter, både förutsägbara och oavsiktliga, på mejerimarknadernas normala funktion om det genomförs, och det skulle nästintill omöjliggöra investeringar i och planering inom jordbruks- och bearbetningsföretag. |
| --- | --- |

5.6

Båda studierna visade att produktionsstyrning/kvoter inte längre är effektivt när det gäller att stödja och stabilisera mjölkpriser och inkomster. Båda studierna visar också att det föreslagna ”buy out-alternativet” och andra liknande produktionsstyrningsåtgärder skulle vara svåra att genomföra över hela EU, eftersom den prisnivå som kan orsaka en inkomstkris varierar enormt från land till land. Det skulle också vara ineffektivt eftersom det skulle ta så lång tid att genomföra, och det skulle vara dyrt eftersom ersättningen till producenterna måste vara så hög att den stimulerar dem att minska produktionen frivilligt. Keane och O’Connor betonar dessutom att systemet skulle få en mängd negativa effekter, både förutsägbara och oavsiktliga, på mejerimarknadernas normala funktion om det genomförs, och det skulle nästintill omöjliggöra investeringar i och planering inom jordbruks- och bearbetningsföretag.

| 5.7 | Framför allt betonar dock Keane och O’Connor med eftertryck att de föreslagna åtgärderna endast kan vara effektiva om de tillämpas i en sluten ekonomi, eller om politiken införs av alla större internationella leverantörer tillsammans i en öppen ekonomi. Om de införs ensidigt enligt förslaget skulle de verkliga vinnarna på denna politik vara våra internationella konkurrenter, medan EU:s mjölkproducenter skulle förlora sin konkurrenskraft, men tvingas ta konsekvenserna av att priset på deras mjölk skulle bestämmas genom produktionsbeslut som fattas av våra konkurrenter i Förenta staterna och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

5.7

Framför allt betonar dock Keane och O’Connor med eftertryck att de föreslagna åtgärderna endast kan vara effektiva om de tillämpas i en sluten ekonomi, eller om politiken införs av alla större internationella leverantörer tillsammans i en öppen ekonomi. Om de införs ensidigt enligt förslaget skulle de verkliga vinnarna på denna politik vara våra internationella konkurrenter, medan EU:s mjölkproducenter skulle förlora sin konkurrenskraft, men tvingas ta konsekvenserna av att priset på deras mjölk skulle bestämmas genom produktionsbeslut som fattas av våra konkurrenter i Förenta staterna och Nya Zeeland.

| 5.8 | Samtidigt som EU har hämmats av kvoterna har världsproduktionen av mjölk ökat exponentiellt – med 22 % bara under de senaste tio åren. Under samma period har våra konkurrenter, framför allt Nya Zeeland och Förenta staterna, som båda har en stark export, ökat produktionen mycket kraftigt medan EU:s produktion har minskat – och begränsningarna i form av kvoter skyddade inte EU:s mjölkbönder från de stora prischockerna 2007–2009. |
| --- | --- |

5.8

Samtidigt som EU har hämmats av kvoterna har världsproduktionen av mjölk ökat exponentiellt – med 22 % bara under de senaste tio åren. Under samma period har våra konkurrenter, framför allt Nya Zeeland och Förenta staterna, som båda har en stark export, ökat produktionen mycket kraftigt medan EU:s produktion har minskat – och begränsningarna i form av kvoter skyddade inte EU:s mjölkbönder från de stora prischockerna 2007–2009.

| 5.9 | Med utgångspunkt i mycket väl kända investeringsplaner i Nya Zeeland och särskilt Förenta staterna är det också rimligt att anta att dessa länders exporttillväxtstrategier kommer att drivas vidare efter 2015. Om inte EU vidtar åtgärder kommer vi att trängas ut från viktiga globala exportmöjligheter, till betydande kostnader för EU:s mjölkbönder, och mer generellt till nackdel vad gäller sysselsättning och inkomster för EU:s landsbygdsekonomi. |
| --- | --- |

5.9

Med utgångspunkt i mycket väl kända investeringsplaner i Nya Zeeland och särskilt Förenta staterna är det också rimligt att anta att dessa länders exporttillväxtstrategier kommer att drivas vidare efter 2015. Om inte EU vidtar åtgärder kommer vi att trängas ut från viktiga globala exportmöjligheter, till betydande kostnader för EU:s mjölkbönder, och mer generellt till nackdel vad gäller sysselsättning och inkomster för EU:s landsbygdsekonomi.

6.   Riskhanteringsverktyg och ett bättre ”skyddsnät”

| 6.1 | I Ernst and Young-studien rekommenderas också att man stärker skyddsnätet för marknadskriser. Där betonas vikten av att hjälpa mjölkbönderna hantera den nya inkomstvolatiliteten som orsakas av mycket varierande mjölkpriser och kostnader för insatsvaror, och man hänvisar till verktyg för riskhantering, t.ex. risksäkring, terminsmarknader osv. |
| --- | --- |

6.1

I Ernst and Young-studien rekommenderas också att man stärker skyddsnätet för marknadskriser. Där betonas vikten av att hjälpa mjölkbönderna hantera den nya inkomstvolatiliteten som orsakas av mycket varierande mjölkpriser och kostnader för insatsvaror, och man hänvisar till verktyg för riskhantering, t.ex. risksäkring, terminsmarknader osv.

| 6.2 | EU måste göra det möjligt för medlemsstaterna att tillhandahålla skattebaserade lösningar som hjälper jordbrukare att under goda år sätta undan medel som endast återförs till verksamheten och beskattas under sämre år, och som också kan utnyttjas för att möjliggöra investeringar under mellantiden för dem som avser att expandera. |
| --- | --- |

6.2

EU måste göra det möjligt för medlemsstaterna att tillhandahålla skattebaserade lösningar som hjälper jordbrukare att under goda år sätta undan medel som endast återförs till verksamheten och beskattas under sämre år, och som också kan utnyttjas för att möjliggöra investeringar under mellantiden för dem som avser att expandera.

| 6.3 | EU måste också uppmuntra, främja och eventuellt också reglera branschens tillhandahållande av risksäkringsalternativ för priser och vinstmarginaler som gör det möjligt för jordbrukare att på enklast möjliga sätt använda möjligheterna att välja fasta mjölkpriser eller marginaler mot en procentandel av mjölkproduktionen och under en viss tid, utan att behöva hantera komplexa terminsmarknadsaffärer. Jordbrukare i Förenta staterna har redan nu tillgång till denna typ av instrument genom sina mejerikooperativ, och några mjölkuppköpare (Glanbia på Irland och Fonterra på Nya Zeeland) har lösningar som ger fast pris/fasta marginaler, vilket är värdefullt för jordbrukare. Bättre tillgång till sådana alternativ i hela Europa kommer att vara avgörande. |
| --- | --- |

6.3

EU måste också uppmuntra, främja och eventuellt också reglera branschens tillhandahållande av risksäkringsalternativ för priser och vinstmarginaler som gör det möjligt för jordbrukare att på enklast möjliga sätt använda möjligheterna att välja fasta mjölkpriser eller marginaler mot en procentandel av mjölkproduktionen och under en viss tid, utan att behöva hantera komplexa terminsmarknadsaffärer. Jordbrukare i Förenta staterna har redan nu tillgång till denna typ av instrument genom sina mejerikooperativ, och några mjölkuppköpare (Glanbia på Irland och Fonterra på Nya Zeeland) har lösningar som ger fast pris/fasta marginaler, vilket är värdefullt för jordbrukare. Bättre tillgång till sådana alternativ i hela Europa kommer att vara avgörande.

| 6.3.1 | Glanbias system med indexkopplade fasta mjölkpriser gör det möjligt för jordbrukare att frivilligt avsätta en del av sin mjölk till ett fast pris under tre år. Priset korrigeras för en viss inflation avseende kostnaderna för insatsvaror varje år, så att jordbrukarna också kan låsa en stor del av sin vinstmarginal. Det har funnits fyra sådana treåriga program sedan 2010, och alla har varit övertecknade, eftersom de erbjuder jordbrukarna en hög grad av säkerhet i fråga om vilken inkomst de får för en del av sin mjölk. Uppskattningsvis köps 22 % av all den mjölk som köps av Glanbia enligt detta system, och de flesta av de jordbrukare som deltog i systemet från början har fortsatt med det. |
| --- | --- |

6.3.1

Glanbias system med indexkopplade fasta mjölkpriser gör det möjligt för jordbrukare att frivilligt avsätta en del av sin mjölk till ett fast pris under tre år. Priset korrigeras för en viss inflation avseende kostnaderna för insatsvaror varje år, så att jordbrukarna också kan låsa en stor del av sin vinstmarginal. Det har funnits fyra sådana treåriga program sedan 2010, och alla har varit övertecknade, eftersom de erbjuder jordbrukarna en hög grad av säkerhet i fråga om vilken inkomst de får för en del av sin mjölk. Uppskattningsvis köps 22 % av all den mjölk som köps av Glanbia enligt detta system, och de flesta av de jordbrukare som deltog i systemet från början har fortsatt med det.

| 6.4 | Ur ekonomisk synvinkel är det också viktigt att EU ser över grunden för sina ”skyddsnätsmekanismer”. Interventionspriserna för mjölk är oförändrade sedan mitten av 2008, och motsvarar en stödnivå på runt 19 c/l exklusive bearbetningskostnader, ett pris som inte längre har något samband med vare sig det nu mycket större intervall inom vilket priserna varierar på mjölkprodukter i EU och globalt eller de avsevärt ökade kostnaderna för primärproduktion. EU måste revidera skyddsnätsnivåerna genom att höja interventionspriset för skummjölkspulver och smör åtminstone i linje med ökade produktionskostnader, och fortlöpande kontrollera att skyddsnäten är relevanta i förhållande till produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

6.4

Ur ekonomisk synvinkel är det också viktigt att EU ser över grunden för sina ”skyddsnätsmekanismer”. Interventionspriserna för mjölk är oförändrade sedan mitten av 2008, och motsvarar en stödnivå på runt 19 c/l exklusive bearbetningskostnader, ett pris som inte längre har något samband med vare sig det nu mycket större intervall inom vilket priserna varierar på mjölkprodukter i EU och globalt eller de avsevärt ökade kostnaderna för primärproduktion. EU måste revidera skyddsnätsnivåerna genom att höja interventionspriset för skummjölkspulver och smör åtminstone i linje med ökade produktionskostnader, och fortlöpande kontrollera att skyddsnäten är relevanta i förhållande till produktionskostnaderna.

| 6.5 | Sektorn måste undersöka om ytterligare ett krisinstrument kan införas, i synnerhet vid kraftiga prisfluktuationer som äventyrar lantbrukarnas försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

6.5

Sektorn måste undersöka om ytterligare ett krisinstrument kan införas, i synnerhet vid kraftiga prisfluktuationer som äventyrar lantbrukarnas försörjningsmöjligheter.

| 6.6 | Ur jordbrukarnas synvinkel är kooperativ den mest framgångsrika rättsliga formen för mejeriverksamhet. Kooperativ prioriterar avkastning till delägarna (jordbrukarna), antingen genom utdelning eller via mjölkpriser. Medlemmarnas välfärd och affärsintresse ligger till grund för deras verksamhet. |
| --- | --- |

6.6

Ur jordbrukarnas synvinkel är kooperativ den mest framgångsrika rättsliga formen för mejeriverksamhet. Kooperativ prioriterar avkastning till delägarna (jordbrukarna), antingen genom utdelning eller via mjölkpriser. Medlemmarnas välfärd och affärsintresse ligger till grund för deras verksamhet.

| 6.7 | Kooperativ har en unik möjlighet att fungera som kanaler för att ge lantbrukarna tillgång till alternativ när det gäller att hantera volatiliteten, t.ex. avtal om fasta priser eller möjligheter att ”låsa” mjölkpriser och/eller marginaler under en viss tid. |
| --- | --- |

6.7

Kooperativ har en unik möjlighet att fungera som kanaler för att ge lantbrukarna tillgång till alternativ när det gäller att hantera volatiliteten, t.ex. avtal om fasta priser eller möjligheter att ”låsa” mjölkpriser och/eller marginaler under en viss tid.

| 6.8 | All framtida mjölkpolitik måste vederbörligen beakta den avgörande betydelsen av kooperativ, och får inte orsaka några svårigheter för dem, eftersom de är en idealisk struktur ur jordbrukarnas synvinkel. |
| --- | --- |

6.8

All framtida mjölkpolitik måste vederbörligen beakta den avgörande betydelsen av kooperativ, och får inte orsaka några svårigheter för dem, eftersom de är en idealisk struktur ur jordbrukarnas synvinkel.

| 6.9 | Jordbrukarnas svårigheter att få täckning för sina kostnader från detaljhandelsledet måste också hanteras. Konsumenterna får knappast någon fördel av extrema råvaruprissänkningar på mejeriprodukter, men återförsäljarna strävar alltid efter att säkra största möjliga nytta genom att utöva tryck på leverantörerna när de globala mjölkpriserna sjunker – vilket är fallet för närvarande. Lägre grossistpriser som erhålls genom tryck från återförsäljarna – varav en del är åtminstone moraliskt tvivelaktigt, om än inte olagligt – ökar återförsäljarnas marginaler och vinsthunger på bekostnad av resten av kedjan och konsumenterna. Jordbrukarna befinner sig i slutet av kedjan, och kan inte skydda sina vinstmarginaler tillräckligt för att upprätthålla familjens inkomster. Snabbare marknadsinsatser från kommissionens sida skulle bidra till att man kom tillrätta med marknadskriser snabbare, och till att minimera det tryck från återförsäljarna som tas upp ovan. |
| --- | --- |

6.9

Jordbrukarnas svårigheter att få täckning för sina kostnader från detaljhandelsledet måste också hanteras. Konsumenterna får knappast någon fördel av extrema råvaruprissänkningar på mejeriprodukter, men återförsäljarna strävar alltid efter att säkra största möjliga nytta genom att utöva tryck på leverantörerna när de globala mjölkpriserna sjunker – vilket är fallet för närvarande. Lägre grossistpriser som erhålls genom tryck från återförsäljarna – varav en del är åtminstone moraliskt tvivelaktigt, om än inte olagligt – ökar återförsäljarnas marginaler och vinsthunger på bekostnad av resten av kedjan och konsumenterna. Jordbrukarna befinner sig i slutet av kedjan, och kan inte skydda sina vinstmarginaler tillräckligt för att upprätthålla familjens inkomster. Snabbare marknadsinsatser från kommissionens sida skulle bidra till att man kom tillrätta med marknadskriser snabbare, och till att minimera det tryck från återförsäljarna som tas upp ovan.

7.   Hållbar mjölkproduktion i mindre gynnade områden

| 7.1 | Mjölkproduktion utgör ett viktigt socioekonomiskt och miljömässigt bidrag i alla regioner i EU. Att erkänna och stödja detta bidrag, som i många regioner är beroende av små sårbara jordbruksföretag, har länge varit en del av den gemensamma jordbrukspolitikens syfte. Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare omfattar många åtgärder som är relevanta i detta sammanhang, och det gör också de nya bestämmelserna, som nu ingår i GJP/GOM som först infördes som ”mjölkbestämmelserna”. |
| --- | --- |

7.1

Mjölkproduktion utgör ett viktigt socioekonomiskt och miljömässigt bidrag i alla regioner i EU. Att erkänna och stödja detta bidrag, som i många regioner är beroende av små sårbara jordbruksföretag, har länge varit en del av den gemensamma jordbrukspolitikens syfte. Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare omfattar många åtgärder som är relevanta i detta sammanhang, och det gör också de nya bestämmelserna, som nu ingår i GJP/GOM som först infördes som ”mjölkbestämmelserna”.

| 7.1.1 | En avveckling av kvoterna skulle kunna påskynda förskjutningen av mjölkproduktionen inom EU till de norra och västra områdena, där produktionen skulle vara mest effektiv. Därmed skulle produktionen eventuellt minskas eller överges i de områden i Europa där kostnaderna är högre (och som är fattigare), vilket skulle fördjupa den ekonomiska klyftan mellan dessa regioner. |
| --- | --- |

7.1.1

En avveckling av kvoterna skulle kunna påskynda förskjutningen av mjölkproduktionen inom EU till de norra och västra områdena, där produktionen skulle vara mest effektiv. Därmed skulle produktionen eventuellt minskas eller överges i de områden i Europa där kostnaderna är högre (och som är fattigare), vilket skulle fördjupa den ekonomiska klyftan mellan dessa regioner.

| 7.1.2 | De allra flesta gårdar i EU:s medlemsstater har ett mycket litet antal kor: 75 % av jordbruksföretagen har färre än nio kor (10). Många producerar förstås mjölk för familjens eget bruk, men den ekonomiska sårbarheten för dessa jordbruksföretag är uppenbar, i all synnerhet som många är belägna i bergsområden eller på andra sätt missgynnade områden. |
| --- | --- |

7.1.2

De allra flesta gårdar i EU:s medlemsstater har ett mycket litet antal kor: 75 % av jordbruksföretagen har färre än nio kor (10). Många producerar förstås mjölk för familjens eget bruk, men den ekonomiska sårbarheten för dessa jordbruksföretag är uppenbar, i all synnerhet som många är belägna i bergsområden eller på andra sätt missgynnade områden.

| 7.1.3 | Kommissionen måste inleda ett nytt, enhetligt projekt för utveckling av landsbygden och mjölksektorn i bergsområden, missgynnade mjölkproducerande områden, och medlemsstater vars mjölkproduktion är beroende av mycket små djurbesättningar. |
| --- | --- |

7.1.3

Kommissionen måste inleda ett nytt, enhetligt projekt för utveckling av landsbygden och mjölksektorn i bergsområden, missgynnade mjölkproducerande områden, och medlemsstater vars mjölkproduktion är beroende av mycket små djurbesättningar.

| 7.1.4 | Utöver kunskapsöverföringsprogrammen, eller eventuellt som en del av dem, är det mycket viktigt att dessa företag får tillgång till rådgivning och utbildning som kan hjälpa dem att fatta välgrundade affärsbeslut som berör deras egen och deras efterföljares framtid. De kan få råd om hur man går till väga för att diversifiera och bli mer effektiv, öka företagets storlek om det är ekonomiskt möjligt, och – i förekommande fall – få rådgivning om vilka alternativa sysselsättningar som den befintliga jordbrukaren eller efterföljaren kan överväga (omskolning). |
| --- | --- |

7.1.4

Utöver kunskapsöverföringsprogrammen, eller eventuellt som en del av dem, är det mycket viktigt att dessa företag får tillgång till rådgivning och utbildning som kan hjälpa dem att fatta välgrundade affärsbeslut som berör deras egen och deras efterföljares framtid. De kan få råd om hur man går till väga för att diversifiera och bli mer effektiv, öka företagets storlek om det är ekonomiskt möjligt, och – i förekommande fall – få rådgivning om vilka alternativa sysselsättningar som den befintliga jordbrukaren eller efterföljaren kan överväga (omskolning).

| 7.2 | I områden där jordbruk riskerar att läggas ned, där betestrycket är för lågt eller där annan negativ miljöpåverkan finns, skulle den andra pelarens miljöersättningar kunna riktas till mjölkbönder, på grundval av vissa villkor. |
| --- | --- |

7.2

I områden där jordbruk riskerar att läggas ned, där betestrycket är för lågt eller där annan negativ miljöpåverkan finns, skulle den andra pelarens miljöersättningar kunna riktas till mjölkbönder, på grundval av vissa villkor.

| 7.3 | Utsatta mjölkproducenter i alla regioner måste uppmuntras att engagera sig i producentorganisationer och branschorganisationer för att främja produktion av hög kvalitet och öka deras tyngd och inflytande i leveranskedjan. |
| --- | --- |

7.3

Utsatta mjölkproducenter i alla regioner måste uppmuntras att engagera sig i producentorganisationer och branschorganisationer för att främja produktion av hög kvalitet och öka deras tyngd och inflytande i leveranskedjan.

| 7.4 | Stödet till unga jordbrukare kan också användas för att uppmuntra till generationsskifte i landsbygdsområden där den begränsade inkomstgenererande kapaciteten innebär att flykten från landsbygden är ett problem. För sådana jordbrukare kan investeringar uppmuntras genom förmånliga lån eller andra liknande system. |
| --- | --- |

7.4

Stödet till unga jordbrukare kan också användas för att uppmuntra till generationsskifte i landsbygdsområden där den begränsade inkomstgenererande kapaciteten innebär att flykten från landsbygden är ett problem. För sådana jordbrukare kan investeringar uppmuntras genom förmånliga lån eller andra liknande system.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  https://www.rabobank.com/en/press/search/2014/dairy_top20.html

1

(2)  http://www.milkprices.nl/

2

(3)  Kommissionen rapporter om interventionsåtgärder inom mjölksektorn 2008, 2009, 2010 och 2011 (EU MMO).

3

(4)  World Population Prospects: the 2012 Revision, FN, juni 2013.

4

(5)  Consumer in 2050 – The Rise of the Emerging Market Middle Class – HSBC Global, oktober 2012.

5

(6)  http://www.oecd.org/fr/sites/perspectivesagricolesdelocdeetdelafao/produits-laitiers.htm

6

(7)  GIRA Food Consultancy, International Farm Comparison Network och det franska Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere.

7

GIRA Food Consultancy

International Farm Comparison Network

Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere.

(8)  Analysis of the Crisis Dairy Supply Management Proposal in the Report of the Committee on Agriculture and Rural Development (COMAGRI) on CAP Reform 2012/2013 (final version) – september 2013, av Michael Keane PhD, Cork, Irland och Declan O’Connor PhD, Cork Institute of Technology, Irland.

8

(9)  AGRI-2012-4-04 – Analysis on future developments in the milk sector, prepared for the European Commission – GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, slutrapport den 19 september 2013, Ernst and Young.

9

Analysis on future developments in the milk sector, prepared for the European Commission

(10)  Källa: Eurostat, 1 januari 2011.

10

Källa:

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/31

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Elektromagnetisk överkänslighet

(yttrande på eget initiativ)

(2015/C 242/05)

Den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

Elektromagnetisk överkänslighet

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 januari 2015.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari) avvisade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén det yttrande som utarbetats av facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället och antog i stället följande ändringsförslag i dess helhet med 138 röster för, 110 röster emot och 19 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén är medveten om och oroad över förekomsten av elektromagnetisk överkänslighet. Det är uppmuntrande att notera att ytterligare betydande forskning pågår för att förstå problemet och dess orsaker. Vi noterar också att vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR – Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF), SCENIHR, 29.11.2013 – http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf) har gjort en omfattande analys av denna fråga under de senaste åren och inom kort kommer att färdigställa sitt senaste yttrande, efter omfattande offentligt samråd. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén är medveten om och oroad över förekomsten av elektromagnetisk överkänslighet. Det är uppmuntrande att notera att ytterligare betydande forskning pågår för att förstå problemet och dess orsaker. Vi noterar också att vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR – Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF), SCENIHR, 29.11.2013 – http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf) har gjort en omfattande analys av denna fråga under de senaste åren och inom kort kommer att färdigställa sitt senaste yttrande, efter omfattande offentligt samråd.

| 1.2 | Såvitt EESK har förstått kommer de viktigaste slutsatserna i denna rapport inte att skilja sig avsevärt från det preliminära yttrandet från 2013, enligt vilket det på det hela taget finns belägg för att exponering för radiofrekvensfält inte orsakar symtom eller påverkar den kognitiva förmågan hos människor. I vetenskapliga kommitténs tidigare yttrande drogs slutsatsen att radiofrekvensfält inte orsakade några negativa effekter på reproduktion och utveckling vid exponeringsnivåer som underskrider gällande gränsvärden. Att nyare human- och djurdata beaktas ändrar inte den bedömningen (Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF), SCENIHR, 29.11.2013 – http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf). |
| --- | --- |

1.2

Såvitt EESK har förstått kommer de viktigaste slutsatserna i denna rapport inte att skilja sig avsevärt från det preliminära yttrandet från 2013, enligt vilket det på det hela taget finns belägg för att exponering för radiofrekvensfält inte orsakar symtom eller påverkar den kognitiva förmågan hos människor. I vetenskapliga kommitténs tidigare yttrande drogs slutsatsen att radiofrekvensfält inte orsakade några negativa effekter på reproduktion och utveckling vid exponeringsnivåer som underskrider gällande gränsvärden. Att nyare human- och djurdata beaktas ändrar inte den bedömningen (Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF), SCENIHR, 29.11.2013 – http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf).

| 1.3 | I detta preliminära SCENIHR-yttrande konstaterades också att nya bevis, jämfört med det tidigare yttrandet från 2009, ger tyngd åt slutsatsen att exponering för radiovågor inte har något orsakssamband med symtomen. Man konstaterar att det ofta räcker med att en person tror sig vara exponerad (när han eller hon inte är det) för att utlösa symtomen. |
| --- | --- |

1.3

I detta preliminära SCENIHR-yttrande konstaterades också att nya bevis, jämfört med det tidigare yttrandet från 2009, ger tyngd åt slutsatsen att exponering för radiovågor inte har något orsakssamband med symtomen. Man konstaterar att det ofta räcker med att en person tror sig vara exponerad (när han eller hon inte är det) för att utlösa symtomen.

| 1.4 | För att dämpa allmänhetens fortsatta oro och upprätthålla försiktighetsprincipen uppmanar emellertid EESK kommissionen att fortsätta sitt arbete på detta område, särskilt som ytterligare forskning ännu behövs för att samla bevis för eventuella hälsoeffekter vid långvarig exponering, exempelvis mobiltelefonanvändning under mer än 20 år. |
| --- | --- |

1.4

För att dämpa allmänhetens fortsatta oro och upprätthålla försiktighetsprincipen uppmanar emellertid EESK kommissionen att fortsätta sitt arbete på detta område, särskilt som ytterligare forskning ännu behövs för att samla bevis för eventuella hälsoeffekter vid långvarig exponering, exempelvis mobiltelefonanvändning under mer än 20 år.

| 1.5 | Frågan om allmänhetens uppfattning kvarstår. Vissa personer betraktar förekomsten av elektromagnetiska fält som ett hot – på arbetsplatsen, mot deras familjer och på offentliga platser. Liknande grupper är också oroade över multipel kemisk exponering, utbredd överkänslighet mot livsmedel eller exponering för partiklar, fibrer eller bakterier i miljön. Dessa personer behöver stöd, inte bara för att hantera faktiska sjukdomssymtom utan också sina farhågor beträffande det moderna samhället. |
| --- | --- |

1.5

Frågan om allmänhetens uppfattning kvarstår. Vissa personer betraktar förekomsten av elektromagnetiska fält som ett hot – på arbetsplatsen, mot deras familjer och på offentliga platser. Liknande grupper är också oroade över multipel kemisk exponering, utbredd överkänslighet mot livsmedel eller exponering för partiklar, fibrer eller bakterier i miljön. Dessa personer behöver stöd, inte bara för att hantera faktiska sjukdomssymtom utan också sina farhågor beträffande det moderna samhället.

| 1.6 | Kommittén konstaterar att de som lider av elektromagnetisk överkänslighet uppvisar verkliga symtom. Man bör göra insatser för att förbättra deras hälsotillstånd, med fokus på att minska funktionsnedsättningen, såsom beskrivs närmare i Biomedicine and Molecular Biosciences COST Action BM0704 (BMBS COST Action BM0704 Emerging EMF Technologies and Health Risk Management). |
| --- | --- |

1.6

Kommittén konstaterar att de som lider av elektromagnetisk överkänslighet uppvisar verkliga symtom. Man bör göra insatser för att förbättra deras hälsotillstånd, med fokus på att minska funktionsnedsättningen, såsom beskrivs närmare i Biomedicine and Molecular Biosciences COST Action BM0704 (BMBS COST Action BM0704 Emerging EMF Technologies and Health Risk Management).

2.   Inledning

| 2.1 | Syftet med detta yttrande är att undersöka de farhågor som grupper i det civila samhället uttrycker beträffande användningen och effekterna av utrustning som sänder ut radiovågor och som används i apparater och tjänster inom industrin och i hemmet som är beroende av trådlös kommunikation. Detta betraktas som relevant av dem som både lider av en ospecificerad rad hälsoproblem och som också har myntat begreppet ”elektromagnetisk överkänslighet” (eller ”elöverkänslighet”) som en definition av och underförstådd orsak till deras symtom. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med detta yttrande är att undersöka de farhågor som grupper i det civila samhället uttrycker beträffande användningen och effekterna av utrustning som sänder ut radiovågor och som används i apparater och tjänster inom industrin och i hemmet som är beroende av trådlös kommunikation. Detta betraktas som relevant av dem som både lider av en ospecificerad rad hälsoproblem och som också har myntat begreppet ”elektromagnetisk överkänslighet” (eller ”elöverkänslighet”) som en definition av och underförstådd orsak till deras symtom.

3.   Elektromagnetisk överkänslighet är en symtomatisk diagnos av syndromet

| 3.1 | Dessvärre, ur deras synvinkel, är den överväldigande medicinska och vetenskapliga uppfattningen att det inte finns några avgörande bevis för en koppling mellan det breda spektrum av symtom som beskrivs som elektromagnetisk överkänslighet och exponering för elektromagnetiska fält eller radiovågor. Således uppger Världshälsoorganisationen (WHO) att alla granskningar som hittills har gjorts visar att exponering som underskrider de rekommenderade gränsvärdena i 1998 års riktlinjer om elektromagnetiska fält från Internationella kommissionen för skydd mot icke-joniserande strålning (ICNIRP), som täcker hela frekvensområdet från 0 till 300 GHz, inte orsakar några kända negativa effekter på hälsan (WHO: http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Ändå fortsätter aktivistorganisationer i flera länder att genom kampanjer kräva större erkännande av det uppfattade problemet och mer förebyggande och avhjälpande åtgärder beträffande styrkan hos och förekomsten av källor till elektromagnetiska fält. Sådana organisationer betraktar avsaknaden av åtgärder från myndigheternas sida som i bästa fall bekvämlighet eller i sämsta fall som en del av en bredare konspiration under påverkan av statliga, kommersiella eller utländska intressen som är ovilliga att ta itu med de omfattande anpassningar som skulle krävas om man skulle dämpa eller begränsa ”WiFi” (eller annan elektrisk utrustning). |
| --- | --- |

3.1

Dessvärre, ur deras synvinkel, är den överväldigande medicinska och vetenskapliga uppfattningen att det inte finns några avgörande bevis för en koppling mellan det breda spektrum av symtom som beskrivs som elektromagnetisk överkänslighet och exponering för elektromagnetiska fält eller radiovågor. Således uppger Världshälsoorganisationen (WHO) att alla granskningar som hittills har gjorts visar att exponering som underskrider de rekommenderade gränsvärdena i 1998 års riktlinjer om elektromagnetiska fält från Internationella kommissionen för skydd mot icke-joniserande strålning (ICNIRP), som täcker hela frekvensområdet från 0 till 300 GHz, inte orsakar några kända negativa effekter på hälsan (WHO: http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Ändå fortsätter aktivistorganisationer i flera länder att genom kampanjer kräva större erkännande av det uppfattade problemet och mer förebyggande och avhjälpande åtgärder beträffande styrkan hos och förekomsten av källor till elektromagnetiska fält. Sådana organisationer betraktar avsaknaden av åtgärder från myndigheternas sida som i bästa fall bekvämlighet eller i sämsta fall som en del av en bredare konspiration under påverkan av statliga, kommersiella eller utländska intressen som är ovilliga att ta itu med de omfattande anpassningar som skulle krävas om man skulle dämpa eller begränsa ”WiFi” (eller annan elektrisk utrustning).

| 3.2 | EU har både före och efter rådets rekommendation om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz–300 GHz) (rådets rekommendation 1999/519/EG) från 1999 arbetat aktivt med denna fråga och sökt bästa möjliga vetenskapliga och medicinska råd, som har lagts fram av en rad arbetsgrupper samt av kommissionens vetenskapliga kommitté för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR). Detta har resulterat i en strid ström av analyser, ståndpunktsdokument och yttranden som avspeglar hur allvarligt myndigheterna, läkarkåren och forskarsamhället ser på denna fråga. |
| --- | --- |

3.2

EU har både före och efter rådets rekommendation om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz–300 GHz) (rådets rekommendation 1999/519/EG) från 1999 arbetat aktivt med denna fråga och sökt bästa möjliga vetenskapliga och medicinska råd, som har lagts fram av en rad arbetsgrupper samt av kommissionens vetenskapliga kommitté för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR). Detta har resulterat i en strid ström av analyser, ståndpunktsdokument och yttranden som avspeglar hur allvarligt myndigheterna, läkarkåren och forskarsamhället ser på denna fråga.

| 3.3 | Detta är inte bara ett europeiskt problem. I november 2014 stod kommissionen värd för den 18:e årliga konferensen om global samordning av RF-meddelanden om forskning och hälsopolitik, där man granskade den omfattande globala forskningen på detta område. Hittills har dessa vetenskapliga yttranden inte gett upphov till någon vetenskaplig grund för en översyn av gränsvärdena för exponering (grundläggande begränsningar och referensnivåer) i rådets rekommendation 1999/519/EG. Kommissionen medger dock att de grundläggande data som finns för att bedöma vissa risker fortfarande är begränsade, särskilt för långvarig, lågintensiv exponering, vilket gör att det behövs mer forskning. |
| --- | --- |

3.3

Detta är inte bara ett europeiskt problem. I november 2014 stod kommissionen värd för den 18:e årliga konferensen om global samordning av RF-meddelanden om forskning och hälsopolitik, där man granskade den omfattande globala forskningen på detta område. Hittills har dessa vetenskapliga yttranden inte gett upphov till någon vetenskaplig grund för en översyn av gränsvärdena för exponering (grundläggande begränsningar och referensnivåer) i rådets rekommendation 1999/519/EG. Kommissionen medger dock att de grundläggande data som finns för att bedöma vissa risker fortfarande är begränsade, särskilt för långvarig, lågintensiv exponering, vilket gör att det behövs mer forskning.

| 3.4 | De som lider av elektromagnetisk överkänslighet fortsätter att hävda att både medlemsstaternas och EU:s åtgärder beträffande deras problem långt ifrån motsvarar det som de anser vara nödvändigt. De flesta folkhälsomyndigheter håller dock inte med (t.ex. brittiska National Health Service – se http://www.nhs.uk/Conditions/Mobile-phone-safety/Pages/QA.aspx#biological-reasons). Det stora flertalet oberoende försök har hittills visat att de som själva beskriver sig som elöverkänsliga inte kan skilja mellan exponering för verkliga eller falska (dvs. inga) elektromagnetiska fält. ”Dubbelblinda” försök tyder på att personer som rapporterar elektromagnetisk överkänslighet inte kan upptäcka förekomsten av elektromagnetiska fält och är lika benägna att rapportera ohälsa efter nollexponering som efter exponering för verkliga elektromagnetiska fält (British Medical Journal 332 (7546): 886–889). |
| --- | --- |

3.4

De som lider av elektromagnetisk överkänslighet fortsätter att hävda att både medlemsstaternas och EU:s åtgärder beträffande deras problem långt ifrån motsvarar det som de anser vara nödvändigt. De flesta folkhälsomyndigheter håller dock inte med (t.ex. brittiska National Health Service – se http://www.nhs.uk/Conditions/Mobile-phone-safety/Pages/QA.aspx#biological-reasons). Det stora flertalet oberoende försök har hittills visat att de som själva beskriver sig som elöverkänsliga inte kan skilja mellan exponering för verkliga eller falska (dvs. inga) elektromagnetiska fält. ”Dubbelblinda” försök tyder på att personer som rapporterar elektromagnetisk överkänslighet inte kan upptäcka förekomsten av elektromagnetiska fält och är lika benägna att rapportera ohälsa efter nollexponering som efter exponering för verkliga elektromagnetiska fält (British Medical Journal 332 (7546): 886–889).

| 3.5 | Detta syftar dock inte till att förneka förekomsten av de symtom som tillskrivs elektromagnetisk överkänslighet. Uppenbarligen diagnostiserar många människor sig själva med en rad skilda hälsoproblem som de kopplar till elektromagnetiska fält. Den andel av befolkningen som hävdar att de har denna diagnos varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. WHO konstaterar att det inte finns några tydliga diagnoskriterier för eletromagnetisk överkänslighet, och att det inte finns någon vetenskaplig grund för att koppla symtom på elektromagnetisk överkänslighet till exponering för elektromagnetiska fält. Dessutom är elektromagnetisk överkänslighet inte en medicinsk diagnos, och det är inte heller tydligt att det utgör ett enda medicinskt problem (WHO: Electromagnetic fields and public health http://www.who.int/peh-emf/publications/facts/fs296/en/). |
| --- | --- |

3.5

Detta syftar dock inte till att förneka förekomsten av de symtom som tillskrivs elektromagnetisk överkänslighet. Uppenbarligen diagnostiserar många människor sig själva med en rad skilda hälsoproblem som de kopplar till elektromagnetiska fält. Den andel av befolkningen som hävdar att de har denna diagnos varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. WHO konstaterar att det inte finns några tydliga diagnoskriterier för eletromagnetisk överkänslighet, och att det inte finns någon vetenskaplig grund för att koppla symtom på elektromagnetisk överkänslighet till exponering för elektromagnetiska fält. Dessutom är elektromagnetisk överkänslighet inte en medicinsk diagnos, och det är inte heller tydligt att det utgör ett enda medicinskt problem (WHO: Electromagnetic fields and public health http://www.who.int/peh-emf/publications/facts/fs296/en/).

| 3.6 | Däremot har elektromagnetiska fälts värmepåverkan på människokroppen varit fastställd i över 100 år, och som tidigare nämnts finns det både rekommendationer från Europeiska unionens råd om elektromagnetiska fält och internationella normer för strålskydd, som regelbundet ses över. På EU-nivå har man antagit följande rättsliga instrument på området elektromagnetiska fält:






  — | Rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (1), som är avsedd att komplettera nationella åtgärder för att förbättra folkhälsan. Syftet är att skapa en ram för att begränsa allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält med utgångspunkt i bästa tillgängliga vetenskapliga underlag, och att lägga en grund för övervakning av läget. |
| --- | --- | --- |

3.6

Däremot har elektromagnetiska fälts värmepåverkan på människokroppen varit fastställd i över 100 år, och som tidigare nämnts finns det både rekommendationer från Europeiska unionens råd om elektromagnetiska fält och internationella normer för strålskydd, som regelbundet ses över. På EU-nivå har man antagit följande rättsliga instrument på området elektromagnetiska fält:

—

Rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (1), som är avsedd att komplettera nationella åtgärder för att förbättra folkhälsan. Syftet är att skapa en ram för att begränsa allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält med utgångspunkt i bästa tillgängliga vetenskapliga underlag, och att lägga en grund för övervakning av läget.

| — | Direktiv 1999/5/EG (2). |
| --- | --- |

—

Direktiv 1999/5/EG (2).

| — | Direktiv 2013/35/EU (3). |
| --- | --- |

—

Direktiv 2013/35/EU (3).

| — | Direktiv 2006/95/EG (4), som säkerställer att allmänheten, och särskilt arbetstagarna, inte utsätts för nivåer som ligger över dem som fastställts i rekommendationen från 1999. |
| --- | --- |

—

Direktiv 2006/95/EG (4), som säkerställer att allmänheten, och särskilt arbetstagarna, inte utsätts för nivåer som ligger över dem som fastställts i rekommendationen från 1999.

| — | Beslut nr 243/2012/EU (5) om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik. |
| --- | --- |

—

Beslut nr 243/2012/EU (5) om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik.

| 3.7 | När det gäller forskning konstaterar kommittén att kommissionen sedan år 2000 utöver sitt aktiva engagemang i denna fråga har tillhandahållit finansiering på 37 miljoner euro till forskning om elektromagnetiska fält och mobiltelefoner. |
| --- | --- |

3.7

När det gäller forskning konstaterar kommittén att kommissionen sedan år 2000 utöver sitt aktiva engagemang i denna fråga har tillhandahållit finansiering på 37 miljoner euro till forskning om elektromagnetiska fält och mobiltelefoner.

| 3.8 | EESK har uttryckt sina farhågor beträffande dessa frågor både i de yttranden som lagts fram om dessa bestämmelser och under utarbetandet av dessa yttranden, och har förespråkat att man ska minimera exponeringen för icke-joniserande strålning. De som lider av elektromagnetisk överkänslighet kännetecknas dock av att de hänför sina symtom till elektromagnetiska fält vid styrkor som klart underskrider de tillåtna gränsvärdena. |
| --- | --- |

3.8

EESK har uttryckt sina farhågor beträffande dessa frågor både i de yttranden som lagts fram om dessa bestämmelser och under utarbetandet av dessa yttranden, och har förespråkat att man ska minimera exponeringen för icke-joniserande strålning. De som lider av elektromagnetisk överkänslighet kännetecknas dock av att de hänför sina symtom till elektromagnetiska fält vid styrkor som klart underskrider de tillåtna gränsvärdena.

Bryssel den 21 januari 2015

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EGT L 199, 30.7.1999, s. 59.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/35/EU (EUT L 179, 29.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG (EGT L 374, 27.12.2006, s. 10).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU (EUT L 81, 21.3.2012, s. 7).

5

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/34

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Situationen och verksamhetsvillkoren för civilsamhällsorganisationerna i Turkiet”

(2015/C 242/06)

Föredragande:

Arno METZLER

id sin plenarsession den 26-27 februari 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Situationen och verksamhetsvillkoren för civilsamhällsorganisationerna i Turkiet.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 december 2014.

Vid sin 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 205 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK uppmuntrar den turkiska regeringen och administrationen att erkänna civilsamhällsorganisationernas viktiga roll i samhället och som nyckelaktör i Turkiets tillnärmning till EU:s värderingar och regelverk. Målsättningen måste vara att skapa ett samhälle där alla samhällsgrupper har en viktig roll att spela. Turkiet måste som ett led i en gemensam strävan arbeta för att få till stånd en institutionell och rättslig ram för en pluralistisk deltagandekultur byggd på ömsesidigt erkännande och utbyten. |
| --- | --- |

1.1

EESK uppmuntrar den turkiska regeringen och administrationen att erkänna civilsamhällsorganisationernas viktiga roll i samhället och som nyckelaktör i Turkiets tillnärmning till EU:s värderingar och regelverk. Målsättningen måste vara att skapa ett samhälle där alla samhällsgrupper har en viktig roll att spela. Turkiet måste som ett led i en gemensam strävan arbeta för att få till stånd en institutionell och rättslig ram för en pluralistisk deltagandekultur byggd på ömsesidigt erkännande och utbyten.

| 1.2 | En grundförutsättning för att civilsamhällsorganisationerna ska kunna verka är att maktdelningen enligt rättsstatsprincipen upprätthålls på alla områden. En överdriven statlig inblandning som på ett otillbörligt sätt hindrar deras verksamhet, såsom förekommer i samband med särskilda granskningar, är oförenlig med denna princip. Organisationernas tillgång till rättslig prövning måste också upprätthållas. Korruption bör bekämpas med kraft. |
| --- | --- |

1.2

En grundförutsättning för att civilsamhällsorganisationerna ska kunna verka är att maktdelningen enligt rättsstatsprincipen upprätthålls på alla områden. En överdriven statlig inblandning som på ett otillbörligt sätt hindrar deras verksamhet, såsom förekommer i samband med särskilda granskningar, är oförenlig med denna princip. Organisationernas tillgång till rättslig prövning måste också upprätthållas. Korruption bör bekämpas med kraft.

| 1.3 | I dialogen mellan EU och Turkiet bör man rikta särskild uppmärksamhet åt att grundläggande fri- och rättigheter genomförs i praktiken, däribland






  — | yttrandefrihet, utan rädsla för personlig diskriminering eller bestraffning, |
| --- | --- | --- |

1.3

I dialogen mellan EU och Turkiet bör man rikta särskild uppmärksamhet åt att grundläggande fri- och rättigheter genomförs i praktiken, däribland

—

yttrandefrihet, utan rädsla för personlig diskriminering eller bestraffning,

| — | mediefrihet som främjar mångfald, |
| --- | --- |

—

mediefrihet som främjar mångfald,

| — | förenings- och mötesfrihet, inklusive och framför allt oppositionella diskussioner och evenemang, |
| --- | --- |

—

förenings- och mötesfrihet, inklusive och framför allt oppositionella diskussioner och evenemang,

| — | kvinnors rättigheter, |
| --- | --- |

—

kvinnors rättigheter,

| — | fackliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

fackliga rättigheter,

| — | minoriteters rättigheter, inklusive religiösa, kulturella och sexuella minoriteter, |
| --- | --- |

—

minoriteters rättigheter, inklusive religiösa, kulturella och sexuella minoriteter,

| — | konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

—

konsumenternas rättigheter.

| 1.4 | En maktdelning mellan den lagstiftande, verkställande och dömande makten, framför allt en tydlig åtskillnad mellan regeringens och administrationens åtgärder, varvid de sistnämnda måste ha stöd i lagen, är en grundläggande förutsättning för att civilsamhällsorganisationerna ska kunna verka. I synnerhet rättsväsendets oberoende är grundvalen för alla rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

1.4

En maktdelning mellan den lagstiftande, verkställande och dömande makten, framför allt en tydlig åtskillnad mellan regeringens och administrationens åtgärder, varvid de sistnämnda måste ha stöd i lagen, är en grundläggande förutsättning för att civilsamhällsorganisationerna ska kunna verka. I synnerhet rättsväsendets oberoende är grundvalen för alla rättsstatliga principer.

| 1.5 | Kommittén uppmanar Europeiska unionens råd att arbeta för en öppning av kapitel 23 (rättsväsen och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) i förhandlingarna om Turkiets anslutning till EU, för att ytterligare stödja Turkiets process. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén uppmanar Europeiska unionens råd att arbeta för en öppning av kapitel 23 (rättsväsen och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) i förhandlingarna om Turkiets anslutning till EU, för att ytterligare stödja Turkiets process.

| 1.6 | Samtidigt bör principen om vertikal maktdelning – exempelvis lokalt självstyre – upprätthållas. |
| --- | --- |

1.6

Samtidigt bör principen om vertikal maktdelning – exempelvis lokalt självstyre – upprätthållas.

| 1.7 | Det vore en fördel om civilsamhällsorganisationerna i Turkiet fick ta del av information om styrelseprocesser (beslutsfattande). För att åstadkomma detta bör det hållas regelbundna utfrågningar och samråd i enlighet med transparenta regler, för att låta lärdomar från civilsamhällsorganisationernas arbete och intressena hos de samhällsgrupper som de företräder genomsyra de politiska och administrativa besluten. Den turkiska regeringen och administrationen uppmuntras att låta det civila samhället delta i formella diskussioner (ekonomiska och sociala rådet) och att förankra detta i konstitutionen genom den konstitutionella reformprocessen. |
| --- | --- |

1.7

Det vore en fördel om civilsamhällsorganisationerna i Turkiet fick ta del av information om styrelseprocesser (beslutsfattande). För att åstadkomma detta bör det hållas regelbundna utfrågningar och samråd i enlighet med transparenta regler, för att låta lärdomar från civilsamhällsorganisationernas arbete och intressena hos de samhällsgrupper som de företräder genomsyra de politiska och administrativa besluten. Den turkiska regeringen och administrationen uppmuntras att låta det civila samhället delta i formella diskussioner (ekonomiska och sociala rådet) och att förankra detta i konstitutionen genom den konstitutionella reformprocessen.

| 1.8 | Vissa yrkesgrupper – särskilt de fria yrkena – har enligt vår åsikt en framträdande roll att spela för att ett fritt samhälle enligt rättsstatsprincipen ska bli verklighet. Tillgång till rättslig prövning eller sjukvård kan garanteras endast om det finns oberoende och kvalificerade yrkesutövare som allmänheten kan hysa förtroende för, ett förtroendeförhållande skyddat från yttre inblandning och våld. De förtroendebaserade tjänster som tillhandahålls av jurister, läkare, skatterådgivare och liknande kräver omfattande garantier om tystnadsplikt. |
| --- | --- |

1.8

Vissa yrkesgrupper – särskilt de fria yrkena – har enligt vår åsikt en framträdande roll att spela för att ett fritt samhälle enligt rättsstatsprincipen ska bli verklighet. Tillgång till rättslig prövning eller sjukvård kan garanteras endast om det finns oberoende och kvalificerade yrkesutövare som allmänheten kan hysa förtroende för, ett förtroendeförhållande skyddat från yttre inblandning och våld. De förtroendebaserade tjänster som tillhandahålls av jurister, läkare, skatterådgivare och liknande kräver omfattande garantier om tystnadsplikt.

| 1.9 | För dessa yrken krävs med andra ord en effektiv självreglering, t.ex. via yrkessammanslutningar som ser till att de yrkesverksamma kan uppfylla sitt särskilda ansvar gentemot samhället och enskilda utan politisk inblandning. EESK:s ledamöter noterade brott mot denna princip under sin studieresa. |
| --- | --- |

1.9

För dessa yrken krävs med andra ord en effektiv självreglering, t.ex. via yrkessammanslutningar som ser till att de yrkesverksamma kan uppfylla sitt särskilda ansvar gentemot samhället och enskilda utan politisk inblandning. EESK:s ledamöter noterade brott mot denna princip under sin studieresa.

| 1.10 | Det vore önskvärt med en social dialog på nationell nivå, sektorsnivå och företagsnivå i Turkiet, för att låta arbetstagare och arbetsgivare bli partner på lika villkor. En målsättning bör även vara att förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön, som måste leda fram till fullständiga arbetstagarrättigheter (1). |
| --- | --- |

1.10

Det vore önskvärt med en social dialog på nationell nivå, sektorsnivå och företagsnivå i Turkiet, för att låta arbetstagare och arbetsgivare bli partner på lika villkor. En målsättning bör även vara att förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön, som måste leda fram till fullständiga arbetstagarrättigheter (1).

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | Under kommitténs besök i Istanbul och Ankara den 9-10 september 2013 framkom det att civilsamhällsorganisationernas verksamhetsvillkor i Turkiet ibland var påtagligt kringskurna. Företrädare och personal vid dessa organisationer hade i vissa fall upplevt allvarliga personliga restriktioner, eller till och med utsatts för fysiskt våld, från de statliga institutionernas sida. |
| --- | --- |

2.1

Under kommitténs besök i Istanbul och Ankara den 9-10 september 2013 framkom det att civilsamhällsorganisationernas verksamhetsvillkor i Turkiet ibland var påtagligt kringskurna. Företrädare och personal vid dessa organisationer hade i vissa fall upplevt allvarliga personliga restriktioner, eller till och med utsatts för fysiskt våld, från de statliga institutionernas sida.

| 2.2 | Ett uppföljningsbesök gjordes i Ankara och Diyarbakır den 1-3 juli 2014, i syfte att undersöka den då rådande situationen och hur villkoren för civilsamhällsorganisationernas arbete hade utvecklats. Man förde diskussioner med företrädare för det turkiska civila samhället för att ta reda på om organisationerna hade upplevt några förändringar i sina verksamhetsvillkor sedan september 2013. |
| --- | --- |

2.2

Ett uppföljningsbesök gjordes i Ankara och Diyarbakır den 1-3 juli 2014, i syfte att undersöka den då rådande situationen och hur villkoren för civilsamhällsorganisationernas arbete hade utvecklats. Man förde diskussioner med företrädare för det turkiska civila samhället för att ta reda på om organisationerna hade upplevt några förändringar i sina verksamhetsvillkor sedan september 2013.

| 2.3 | Besöken ägde rum vid sidan av de regelbundna sammanträdena i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Turkiet, som övervakar Turkiets anslutningsprocess till EU. EESK:s ledamöter hade tillfälle att samtala med andra företrädare för det civila samhället än dem som hade föreslagits som diskussionspartner i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Turkiet. |
| --- | --- |

2.3

Besöken ägde rum vid sidan av de regelbundna sammanträdena i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Turkiet, som övervakar Turkiets anslutningsprocess till EU. EESK:s ledamöter hade tillfälle att samtala med andra företrädare för det civila samhället än dem som hade föreslagits som diskussionspartner i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Turkiet.

| 2.4 | Diskussionerna med dessa företrädare från en rad olika organisationer i det civila samhället och från myndigheter, inklusive en lokal myndighet, gjorde det möjligt att bilda sig en uppfattning om verksamhetsvillkoren för civilsamhällsorganisationerna i Turkiet och eventuella förändringar av dessa villkor. Avsikten var att höra vilka personliga erfarenheter och tolkningar som olika aktörer i det civila samhället gjort i syfte att få fram en övergripande bild, inte av regelverket utan snarare av hur man faktiskt upplevde situationen i praktiken, vilket är oerhört viktigt för människors personliga engagemang i civilsamhällsorganisationer. |
| --- | --- |

2.4

Diskussionerna med dessa företrädare från en rad olika organisationer i det civila samhället och från myndigheter, inklusive en lokal myndighet, gjorde det möjligt att bilda sig en uppfattning om verksamhetsvillkoren för civilsamhällsorganisationerna i Turkiet och eventuella förändringar av dessa villkor. Avsikten var att höra vilka personliga erfarenheter och tolkningar som olika aktörer i det civila samhället gjort i syfte att få fram en övergripande bild, inte av regelverket utan snarare av hur man faktiskt upplevde situationen i praktiken, vilket är oerhört viktigt för människors personliga engagemang i civilsamhällsorganisationer.

| 2.5 | Vi utgår från antagandet att det aldrig kommer att vara möjligt för samtliga aktörer i det civila samhället att vara helt nöjda med sina verksamhetsvillkor, ens under optimala förhållanden. Målsättningen måste i stället vara att ständigt arbeta för att förbättra miljön för det civila samhällets deltagande genom att balansera olika intressen, med hänsyn till den pågående utvecklingen av ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle såsom det aktivt växer fram i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

2.5

Vi utgår från antagandet att det aldrig kommer att vara möjligt för samtliga aktörer i det civila samhället att vara helt nöjda med sina verksamhetsvillkor, ens under optimala förhållanden. Målsättningen måste i stället vara att ständigt arbeta för att förbättra miljön för det civila samhällets deltagande genom att balansera olika intressen, med hänsyn till den pågående utvecklingen av ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle såsom det aktivt växer fram i alla EU-medlemsstater.

| 2.6 | EESK uppmanar såväl Turkiet som Europeiska unionen att betrakta dialogen med det civila samhället som en nödvändig förutsättning för närmandet mellan de båda samhällena och att göra sitt yttersta för att främja detta. Denna process kan bli framgångsrik endast om den är en ömsesidig lärandeprocess inom en pågående, öppen dialog. |
| --- | --- |

2.6

EESK uppmanar såväl Turkiet som Europeiska unionen att betrakta dialogen med det civila samhället som en nödvändig förutsättning för närmandet mellan de båda samhällena och att göra sitt yttersta för att främja detta. Denna process kan bli framgångsrik endast om den är en ömsesidig lärandeprocess inom en pågående, öppen dialog.

3.   Den institutionella och rättsliga ramen för civilsamhällsorganisationer

| 3.1 | Turkiet har gjort avgörande framsteg när det gäller de grundläggande principerna om maktdelning och oberoende självstyre, även om det krävs avsevärda ytterligare insatser för att tillämpa principerna. Civilsamhällsorganisationerna behöver en tillförlitlig rättslig ram som en grund för sin verksamhet. Detta innebär bland annat att den tillämpliga lagstiftningen måste ge dem tillräckligt handlingsutrymme att kunna bedriva sin verksamhet och att staten och myndigheterna måste respektera och tillämpa lagstiftningen på ett korrekt sätt. Denna rättssäkerhet för civilsamhällsorganisationernas verksamhetsvillkor och deras personal måste vara transparent och måste garanteras. |
| --- | --- |

3.1

Turkiet har gjort avgörande framsteg när det gäller de grundläggande principerna om maktdelning och oberoende självstyre, även om det krävs avsevärda ytterligare insatser för att tillämpa principerna. Civilsamhällsorganisationerna behöver en tillförlitlig rättslig ram som en grund för sin verksamhet. Detta innebär bland annat att den tillämpliga lagstiftningen måste ge dem tillräckligt handlingsutrymme att kunna bedriva sin verksamhet och att staten och myndigheterna måste respektera och tillämpa lagstiftningen på ett korrekt sätt. Denna rättssäkerhet för civilsamhällsorganisationernas verksamhetsvillkor och deras personal måste vara transparent och måste garanteras.

| 3.2 | Den främsta kritiken gällde den konstitutionella verkligheten, i fråga om i vilken utsträckning man kunde förlita sig på att myndigheterna respekterade enskildas rättigheter. Oavsett huruvida vissa administrativa åtgärder var formellt legitima eller stred mot lagstiftningen, så rådde det i vissa fall brist på säkerhet och insyn när det gällde grunden eller motivet för myndighetsåtgärden, med resultatet att statliga åtgärder betraktades som godtyckliga. |
| --- | --- |

3.2

Den främsta kritiken gällde den konstitutionella verkligheten, i fråga om i vilken utsträckning man kunde förlita sig på att myndigheterna respekterade enskildas rättigheter. Oavsett huruvida vissa administrativa åtgärder var formellt legitima eller stred mot lagstiftningen, så rådde det i vissa fall brist på säkerhet och insyn när det gällde grunden eller motivet för myndighetsåtgärden, med resultatet att statliga åtgärder betraktades som godtyckliga.

| 3.3 | Den rättsliga grunden för en åtgärd, vilken part som bär ansvaret för införandet av den och skälet till ett beslut eller en åtgärd bör alltid göras uppenbart så att den berörda parten förstår. Omedelbar tillgång till rättslig prövning måste också garanteras i praktiken, och dokumenteras ordentligt. |
| --- | --- |

3.3

Den rättsliga grunden för en åtgärd, vilken part som bär ansvaret för införandet av den och skälet till ett beslut eller en åtgärd bör alltid göras uppenbart så att den berörda parten förstår. Omedelbar tillgång till rättslig prövning måste också garanteras i praktiken, och dokumenteras ordentligt.

4.   Maktdelning, rättsstatsprincipen och enskildas handlingsfrihet

| 4.1 | All personal vid organisationer i det civila samhället är ansvariga för sina handlingar, precis som alla andra medborgare. De får inte utsättas för orättvisa personliga olägenheter eller restriktioner på grund av sitt engagemang. Framför allt har de och deras familjer rätt till ett fullständigt skydd av privatlivet. |
| --- | --- |

4.1

All personal vid organisationer i det civila samhället är ansvariga för sina handlingar, precis som alla andra medborgare. De får inte utsättas för orättvisa personliga olägenheter eller restriktioner på grund av sitt engagemang. Framför allt har de och deras familjer rätt till ett fullständigt skydd av privatlivet.

| 4.2 | EESK känner till ett flertal fall där företrädare för civilsamhällsorganisationer har hotats verbalt och genom rättsliga förfaranden, ibland personligen, och drabbats av omotiverade restriktioner i sin verksamhet i det civila samhället. Vissa av dessa restriktioner infördes i samband med protesterna i Geziparken i maj och juni 2013 och de påföljande rättegångarna. |
| --- | --- |

4.2

EESK känner till ett flertal fall där företrädare för civilsamhällsorganisationer har hotats verbalt och genom rättsliga förfaranden, ibland personligen, och drabbats av omotiverade restriktioner i sin verksamhet i det civila samhället. Vissa av dessa restriktioner infördes i samband med protesterna i Geziparken i maj och juni 2013 och de påföljande rättegångarna.

| 4.3 | EESK:s delegation blev djupt bestört över uppgiften att läkare hade förbjudits att behandla de skadade efter protesterna i Geziparken och att patientjournaler hade begärts ut av utredningsskäl. Vissa läkare uppges även ha hamnat under brottsutredning, anklagade för att ha brutit mot myndigheternas förordningar eftersom de underlåtit att följa myndigheternas anvisningar. Konfidentiell, enskild medicinsk vård är en mänsklig rättighet, oberoende av politiska händelser och av person, och måste tillhandahållas i enlighet med den hippokratiska eden. När det gäller medicinsk vård liksom anlitande av juridiskt ombud är samtliga inblandade parters respekt för tystnadsplikten a och o för förtroendebaserad verksamhet och kännetecknande för en rättsstat. Att alla tjänstemän följer dessa principer är viktigt inte bara i enskilda fall utan även för hur väl demokratin och rättstatsprincipen fungerar i allmänhet och för allmänhetens tillit till att deras rättigheter kommer att respekteras. |
| --- | --- |

4.3

EESK:s delegation blev djupt bestört över uppgiften att läkare hade förbjudits att behandla de skadade efter protesterna i Geziparken och att patientjournaler hade begärts ut av utredningsskäl. Vissa läkare uppges även ha hamnat under brottsutredning, anklagade för att ha brutit mot myndigheternas förordningar eftersom de underlåtit att följa myndigheternas anvisningar. Konfidentiell, enskild medicinsk vård är en mänsklig rättighet, oberoende av politiska händelser och av person, och måste tillhandahållas i enlighet med den hippokratiska eden. När det gäller medicinsk vård liksom anlitande av juridiskt ombud är samtliga inblandade parters respekt för tystnadsplikten a och o för förtroendebaserad verksamhet och kännetecknande för en rättsstat. Att alla tjänstemän följer dessa principer är viktigt inte bara i enskilda fall utan även för hur väl demokratin och rättstatsprincipen fungerar i allmänhet och för allmänhetens tillit till att deras rättigheter kommer att respekteras.

| 4.4 | Kommittén råder de turkiska myndigheterna att försöka vinna tillbaka civilsamhällsorganisationernas förtroende genom att se till de beslut som tas på alla styresnivåer är insynsvänliga och förenliga med rättstatsprincipen och att de beslut som fattas av lagstiftande, dömande och verkställande organ är fullständigt oberoende. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén råder de turkiska myndigheterna att försöka vinna tillbaka civilsamhällsorganisationernas förtroende genom att se till de beslut som tas på alla styresnivåer är insynsvänliga och förenliga med rättstatsprincipen och att de beslut som fattas av lagstiftande, dömande och verkställande organ är fullständigt oberoende.

| 4.5 | Det civila samhällets medverkan i det demokratiska beslutsfattandet skulle kunna stödjas inom ramen för EU-anslutningen genom att man öppnar kapitel 23 (rättsväsendet och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) och genom att man proaktivt tillämpar de grundläggande fri- och rättigheter som tas upp i dessa. |
| --- | --- |

4.5

Det civila samhällets medverkan i det demokratiska beslutsfattandet skulle kunna stödjas inom ramen för EU-anslutningen genom att man öppnar kapitel 23 (rättsväsendet och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) och genom att man proaktivt tillämpar de grundläggande fri- och rättigheter som tas upp i dessa.

| 4.6 | Vi vill betona att ett oberoende rättsväsende, inklusive domare, är en hörnsten i ett fritt civilt samhälle i en demokrati. Framför allt måste domare ha möjlighet att skipa rättvisa på ett oberoende sätt och i enlighet med lagstiftningen utan indirekta instruktioner från andra organ, utan att utsättas för personliga påtryckningar och utan hot om att drabbas av personliga olägenheter. |
| --- | --- |

4.6

Vi vill betona att ett oberoende rättsväsende, inklusive domare, är en hörnsten i ett fritt civilt samhälle i en demokrati. Framför allt måste domare ha möjlighet att skipa rättvisa på ett oberoende sätt och i enlighet med lagstiftningen utan indirekta instruktioner från andra organ, utan att utsättas för personliga påtryckningar och utan hot om att drabbas av personliga olägenheter.

5.   Transparens och kommunikation för att involvera det civila samhället

| 5.1 | EESK skulle välkomna att regeringen och myndigheterna i Turkiet i större utsträckning drog nytta av civilsamhällsorganisationernas potential när man utarbetar och meddelar politiska beslut genom att regelbundet samråda med dem innan besluten fattas och genom att låta dem ta del av information om beslutsfattandet för att upprätta en dialog. Många turkiska civilsamhällsorganisationer klagade över bristen på möjligheter att delta i regeringens och myndigheternas beslutsfattande. I EU:s medlemsstater håller man regelbundet samråd med företrädare för organisationer i det civila samhället innan man fattar beslut, för att inbegripa de gemensamma åsikterna och intressena hos medlemmarna i dessa organisationer i processen och förbättra kvaliteten på och den sociala bärkraften i de beslut som fattas. Genom att som ett led i den etablerade lagstiftnings- och regleringsprocessen samråda med berörda eller drabbade samhällsgrupper, kan de offentliga myndigheterna för det första på förhand utse möjliga områden för förbättringar och för det andra ta hjälp av de berörda organisationerna för att sprida beslutet inom områden där de har inflytande. |
| --- | --- |

5.1

EESK skulle välkomna att regeringen och myndigheterna i Turkiet i större utsträckning drog nytta av civilsamhällsorganisationernas potential när man utarbetar och meddelar politiska beslut genom att regelbundet samråda med dem innan besluten fattas och genom att låta dem ta del av information om beslutsfattandet för att upprätta en dialog. Många turkiska civilsamhällsorganisationer klagade över bristen på möjligheter att delta i regeringens och myndigheternas beslutsfattande. I EU:s medlemsstater håller man regelbundet samråd med företrädare för organisationer i det civila samhället innan man fattar beslut, för att inbegripa de gemensamma åsikterna och intressena hos medlemmarna i dessa organisationer i processen och förbättra kvaliteten på och den sociala bärkraften i de beslut som fattas. Genom att som ett led i den etablerade lagstiftnings- och regleringsprocessen samråda med berörda eller drabbade samhällsgrupper, kan de offentliga myndigheterna för det första på förhand utse möjliga områden för förbättringar och för det andra ta hjälp av de berörda organisationerna för att sprida beslutet inom områden där de har inflytande.

| 5.2 | Den turkiska regeringen och administrationen uppmuntras att också låta det civila samhället, inklusive olika minoriteter, delta på ett formaliserat sätt i en strukturerad opinionsbildningsprocess genom inrättandet av ett ekonomiskt och socialt råd, och att förankra detta i konstitutionen genom den konstitutionella reformprocessen. |
| --- | --- |

5.2

Den turkiska regeringen och administrationen uppmuntras att också låta det civila samhället, inklusive olika minoriteter, delta på ett formaliserat sätt i en strukturerad opinionsbildningsprocess genom inrättandet av ett ekonomiskt och socialt råd, och att förankra detta i konstitutionen genom den konstitutionella reformprocessen.

| 5.3 | Företrädarna för civilsamhällsorganisationer upplevde vid tiden för EESK:s studieresa att de hade ytterst begränsade möjligheter att kommunicera med sina medlemmar och med allmänheten. De berättade att det var svårt – för att inte säga omöjligt – att få kontakt med medierna på grund av mediernas delvis oligopolistiska struktur och ofta totalt ensidiga redaktionella hållning. De rapporterade också om förekomsten av betydande ekonomiska beroendeförhållanden och utövande av direkt inflytande över medierna. De sade även att detta ledde till restriktioner, både i rapporteringen om civilsamhällsorganisationernas arbete och när det gällde möjligheten till öppna politiska debatter, där regeringskritiska röster skulle kunna göra sig hörda. |
| --- | --- |

5.3

Företrädarna för civilsamhällsorganisationer upplevde vid tiden för EESK:s studieresa att de hade ytterst begränsade möjligheter att kommunicera med sina medlemmar och med allmänheten. De berättade att det var svårt – för att inte säga omöjligt – att få kontakt med medierna på grund av mediernas delvis oligopolistiska struktur och ofta totalt ensidiga redaktionella hållning. De rapporterade också om förekomsten av betydande ekonomiska beroendeförhållanden och utövande av direkt inflytande över medierna. De sade även att detta ledde till restriktioner, både i rapporteringen om civilsamhällsorganisationernas arbete och när det gällde möjligheten till öppna politiska debatter, där regeringskritiska röster skulle kunna göra sig hörda.

| 5.4 | Vi menar att mycket återstår att göra för att få till stånd ett fritt och varierat medielandskap. Förtrycket mot journalister, inklusive fängslanden, på grund av deras kritiska granskande, måste omedelbart upphöra. |
| --- | --- |

5.4

Vi menar att mycket återstår att göra för att få till stånd ett fritt och varierat medielandskap. Förtrycket mot journalister, inklusive fängslanden, på grund av deras kritiska granskande, måste omedelbart upphöra.

| 5.5 | EESK ställer sig kritisk till den tillfälliga blockeringen av mikrobloggtjänsten Twitter. Den turkiska regeringen bör stödja yttrandefriheten, även på sociala medier, och dessa bör tillåtas som ett inslag i det livliga åsiktsutbyte som utmärker en demokrati. |
| --- | --- |

5.5

EESK ställer sig kritisk till den tillfälliga blockeringen av mikrobloggtjänsten Twitter. Den turkiska regeringen bör stödja yttrandefriheten, även på sociala medier, och dessa bör tillåtas som ett inslag i det livliga åsiktsutbyte som utmärker en demokrati.

6.   Erfarenheter av minoriteters skydd som en prövosten för hur väl demokratin fungerar

| 6.1 | Skyddet av minoriteter i samhället bör tas på allvar, som en prövosten för hur väl demokratin fungerar. Diskriminering från de offentliga myndigheternas sida måste systematiskt avskaffas och diskriminering från tredje part bör lösas på rättslig väg och förebyggas med hjälp av allmänna upplysningskampanjer. Det civila samhällets medverkan i det demokratiska beslutsfattandet skulle kunna underlättas inom ramen för EU-anslutningen genom att man öppnar kapitel 23 (rättsväsendet och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) och genom att man utan dröjsmål tillämpar de grundläggande fri- och rättigheter som tas upp i dessa. |
| --- | --- |

6.1

Skyddet av minoriteter i samhället bör tas på allvar, som en prövosten för hur väl demokratin fungerar. Diskriminering från de offentliga myndigheternas sida måste systematiskt avskaffas och diskriminering från tredje part bör lösas på rättslig väg och förebyggas med hjälp av allmänna upplysningskampanjer. Det civila samhällets medverkan i det demokratiska beslutsfattandet skulle kunna underlättas inom ramen för EU-anslutningen genom att man öppnar kapitel 23 (rättsväsendet och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) och genom att man utan dröjsmål tillämpar de grundläggande fri- och rättigheter som tas upp i dessa.

| 6.2 | Även om kvinnor inte rimligen kan betraktas som en minoritet uppmanar kommittén Turkiet att använda instrumenten för skydd av minoriteter för att främja jämställdhet. För att åstadkomma detta bör Turkiet genomföra FN:s konvention om kvinnors rättigheter. Stärkandet av kvinnors och flickors ställning på alla områden i samhället – särskild i fråga om tillträde till arbetsmarknaden, inklusive inom civilförvaltningen – bör bli en politisk målsättning för Turkiet, en målsättning som man aktivt bör sträva efter att uppfylla. Den turkiska staten bör stödja mödrar som lever under svåra omständigheter genom att erbjuda dem oberoende specialistrådgivning i syfte att minska antalet olagliga aborter. Beprövade former av samarbete mellan kvinnorättsorganisationer och den turkiska staten bör fortsätta och förstärkas. |
| --- | --- |

6.2

Även om kvinnor inte rimligen kan betraktas som en minoritet uppmanar kommittén Turkiet att använda instrumenten för skydd av minoriteter för att främja jämställdhet. För att åstadkomma detta bör Turkiet genomföra FN:s konvention om kvinnors rättigheter. Stärkandet av kvinnors och flickors ställning på alla områden i samhället – särskild i fråga om tillträde till arbetsmarknaden, inklusive inom civilförvaltningen – bör bli en politisk målsättning för Turkiet, en målsättning som man aktivt bör sträva efter att uppfylla. Den turkiska staten bör stödja mödrar som lever under svåra omständigheter genom att erbjuda dem oberoende specialistrådgivning i syfte att minska antalet olagliga aborter. Beprövade former av samarbete mellan kvinnorättsorganisationer och den turkiska staten bör fortsätta och förstärkas.

| 6.3 | Turkiet bör fortsätta att arbeta för att integrera den kurdiska minoriteten som en del av det turkiska samhället och främja den kurdiska kulturen och det kurdiska språket. |
| --- | --- |

6.3

Turkiet bör fortsätta att arbeta för att integrera den kurdiska minoriteten som en del av det turkiska samhället och främja den kurdiska kulturen och det kurdiska språket.

| 6.4 | EESK ber Turkiet att skydda människor av olika sexuella läggningar och könsidentiteter mot diskriminering och låta dem bli en del av samhället. |
| --- | --- |

6.4

EESK ber Turkiet att skydda människor av olika sexuella läggningar och könsidentiteter mot diskriminering och låta dem bli en del av samhället.

| 6.5 | Enligt vad kommittén erfar har Turkiets konstitutionella princip om att landet är en sekulär stat i vissa fall överträtts, framför allt genom att det i officiella identitetshandlingar krävs uppgifter om religionstillhörighet. Personer som tillhör religiösa minoriteter, däribland aleviterna, lär enligt uppgift missgynnas i samhällslivet och i fråga om arbetstillfällen. Turkiet uppmanas att göra ytterligare ansträngningar för att integrera religiösa minoriteter i samhället, utan diskriminering. |
| --- | --- |

6.5

Enligt vad kommittén erfar har Turkiets konstitutionella princip om att landet är en sekulär stat i vissa fall överträtts, framför allt genom att det i officiella identitetshandlingar krävs uppgifter om religionstillhörighet. Personer som tillhör religiösa minoriteter, däribland aleviterna, lär enligt uppgift missgynnas i samhällslivet och i fråga om arbetstillfällen. Turkiet uppmanas att göra ytterligare ansträngningar för att integrera religiösa minoriteter i samhället, utan diskriminering.

7.   Den sociala dialogen som ett verktyg och uttryck för demokrati på arbetsplatsen

| 7.1 | EESK noterade brister när det gäller att systematiskt inbegripa anställda i viktiga beslut. Fackföreningarna rapporterade om begränsningar i förenings- och mötesfriheten, som är en grundläggande förutsättning för medlemskap i fackföreningar. Dessutom fick kommittén höra att fackföreningsmedlemmar, särskilt ledamöter i företagsråd, personligen hade utsatts för påtryckningar i strid med föreningsfriheten. |
| --- | --- |

7.1

EESK noterade brister när det gäller att systematiskt inbegripa anställda i viktiga beslut. Fackföreningarna rapporterade om begränsningar i förenings- och mötesfriheten, som är en grundläggande förutsättning för medlemskap i fackföreningar. Dessutom fick kommittén höra att fackföreningsmedlemmar, särskilt ledamöter i företagsråd, personligen hade utsatts för påtryckningar i strid med föreningsfriheten.

| 7.2 | Vi noterade med bestörtning att det fanns brister i utformningen och genomförandet av arbetsmiljöåtgärder, vilket hade lett till olyckor före vår studieresa, såsom gruvolyckan i Soma i maj 2014. Kommittén uppmanar den turkiska regeringen och administrationen att samarbeta med arbetstagarna för att ta fram förebyggande åtgärder för att skydda de anställdas liv och säkerhet och se till att sådana åtgärder tillämpas överallt. |
| --- | --- |

7.2

Vi noterade med bestörtning att det fanns brister i utformningen och genomförandet av arbetsmiljöåtgärder, vilket hade lett till olyckor före vår studieresa, såsom gruvolyckan i Soma i maj 2014. Kommittén uppmanar den turkiska regeringen och administrationen att samarbeta med arbetstagarna för att ta fram förebyggande åtgärder för att skydda de anställdas liv och säkerhet och se till att sådana åtgärder tillämpas överallt.

8.   Lokalt självstyre som ett verktyg för deltagardemokrati

| 8.1 | I Turkiet är principen om lokalt självstyre på vissa håll alltjämt en ömsesidig lärandeprocess, där de olika myndigheternas roller och befogenheter måste fastställas och byggas ut stegvis. EESK konstaterar att den vertikala maktdelningen också används i Turkiet som ett verktyg för att utveckla ett nät av förbindelser mellan staten och olika samhällsgrupper och att de demokratiska processerna bör befästas starkare på regional och lokal nivå. Detta skulle kunna utgöra ytterligare ett tillfälle att involvera civilsamhällsorganisationer med direkta förbindelser på lokal nivå i det politiska beslutsfattandet, t.ex. som välinformerade medborgare och fristående rådgivare. |
| --- | --- |

8.1

I Turkiet är principen om lokalt självstyre på vissa håll alltjämt en ömsesidig lärandeprocess, där de olika myndigheternas roller och befogenheter måste fastställas och byggas ut stegvis. EESK konstaterar att den vertikala maktdelningen också används i Turkiet som ett verktyg för att utveckla ett nät av förbindelser mellan staten och olika samhällsgrupper och att de demokratiska processerna bör befästas starkare på regional och lokal nivå. Detta skulle kunna utgöra ytterligare ett tillfälle att involvera civilsamhällsorganisationer med direkta förbindelser på lokal nivå i det politiska beslutsfattandet, t.ex. som välinformerade medborgare och fristående rådgivare.

9.   De allmänna sociala förutsättningarna för civilsamhällsorganisationerna

| 9.1 | Staten och medierna skulle kunna göra ännu mer för att främja allmänhetens förståelse för mångfalden av grupper i samhället och behovet av civilsamhällsorganisationer och intressegrupper, för att minoriteterna ska erkännas som en legitim och berikande del av det turkiska samhället. |
| --- | --- |

9.1

Staten och medierna skulle kunna göra ännu mer för att främja allmänhetens förståelse för mångfalden av grupper i samhället och behovet av civilsamhällsorganisationer och intressegrupper, för att minoriteterna ska erkännas som en legitim och berikande del av det turkiska samhället.

| 9.2 | För att kunna utvecklas och arbeta professionellt behöver civilsamhällsorganisationerna en samhällsstruktur med pluralism och medbestämmande i praktiken. För detta krävs inte bara institutionella mekanismer som gör det möjligt för civilsamhällsorganisationer att verka enligt lagen utan också att man upprätthåller de praktiska ramförutsättningarna för det civila samhällets medverkan. Förutom det personliga engagemanget för de intressen och värden som man strävar efter att uppnå, är frivilligarbete avhängigt av det erkännande som människor får för sitt engagemang. |
| --- | --- |

9.2

För att kunna utvecklas och arbeta professionellt behöver civilsamhällsorganisationerna en samhällsstruktur med pluralism och medbestämmande i praktiken. För detta krävs inte bara institutionella mekanismer som gör det möjligt för civilsamhällsorganisationer att verka enligt lagen utan också att man upprätthåller de praktiska ramförutsättningarna för det civila samhällets medverkan. Förutom det personliga engagemanget för de intressen och värden som man strävar efter att uppnå, är frivilligarbete avhängigt av det erkännande som människor får för sitt engagemang.

| 9.3 | I några av diskussionerna med aktörerna från det civila samhället framkom det att dessa betraktade sitt arbete som en ojämn kamp mot överheten, snarare än som ett legitimt tillvaratagande av intressen. Det var bekymrande att man ibland använde sig av en retorik som byggde på opposition, misstro och motstånd mot samhälleliga och statliga krafter. En sådan inställning bidrar inte till ömsesidig förståelse eller till att man uppnår väsentliga framsteg genom ömsesidig förändring och riskerar att skapa klyftor mellan olika grupper i det turkiska samhället. |
| --- | --- |

9.3

I några av diskussionerna med aktörerna från det civila samhället framkom det att dessa betraktade sitt arbete som en ojämn kamp mot överheten, snarare än som ett legitimt tillvaratagande av intressen. Det var bekymrande att man ibland använde sig av en retorik som byggde på opposition, misstro och motstånd mot samhälleliga och statliga krafter. En sådan inställning bidrar inte till ömsesidig förståelse eller till att man uppnår väsentliga framsteg genom ömsesidig förändring och riskerar att skapa klyftor mellan olika grupper i det turkiska samhället.

| 9.4 | För att komma bort från klimatet av misstro och rädsla uppmanas myndigheterna och civilsamhällsorganisationerna att inleda en dialog och trepartssamtal med sina europeiska partnerorganisationer i syfte att främja ett klimat av ömsesidig respekt och förtroende. |
| --- | --- |

9.4

För att komma bort från klimatet av misstro och rädsla uppmanas myndigheterna och civilsamhällsorganisationerna att inleda en dialog och trepartssamtal med sina europeiska partnerorganisationer i syfte att främja ett klimat av ömsesidig respekt och förtroende.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Se den gemensamma rapporten om situationen för fackliga rättigheter i Turkiet Joint Report on Trade Union Rights Situation in Turkey (medföredragande: Annie Van Wezel och Rüçhan Işik), som antogs vid det 32:a sammanträdet i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Turkiet, 7–8 november 2013 (CES6717-2013_00_00_TRA_TCD), http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-32-eu-turkey-jcc-jointreport.30035

1

Joint Report on Trade Union Rights Situation in Turkey

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/39

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet”

COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD)

(2015/C 242/07)

| Föredragande: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Föredragande:

Renate HEINISCH

Den 20 oktober 2014 och den 23 oktober 2014 beslutade Europaparlamentet respektive rådet att i enlighet med artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet

COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 december 2014.

Vid sin 504:e plenarsession den 21–22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 223 röster för och 1 nedlagd röst.

| 1. | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Ändringen av förordning (EG) nr 726/2004 (1) ingår i ett förordningspaket med nya EU-bestämmelser om veterinärmedicinska läkemedel. I ovannämnda förordning stryks alla hänvisningar till veterinärmedicinska läkemedel. Därmed har man helt separerat bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel från bestämmelserna om humanläkemedel. Detta är ändamålsenligt med tanke på de skilda ramvillkoren inom de båda områdena, och kommittén ger sitt stöd till initiativet. De föreslagna ändringarna i ovannämnda förordning är enligt vår mening följdriktiga. Konkreta förslag till ändringar i förordningen presenteras inte, vilket inte heller tycks vara nödvändigt. EESK rekommenderar att förslaget till förordning antas i sin nuvarande form. |
| --- | --- |

1.1

Ändringen av förordning (EG) nr 726/2004 (1) ingår i ett förordningspaket med nya EU-bestämmelser om veterinärmedicinska läkemedel. I ovannämnda förordning stryks alla hänvisningar till veterinärmedicinska läkemedel. Därmed har man helt separerat bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel från bestämmelserna om humanläkemedel. Detta är ändamålsenligt med tanke på de skilda ramvillkoren inom de båda områdena, och kommittén ger sitt stöd till initiativet. De föreslagna ändringarna i ovannämnda förordning är enligt vår mening följdriktiga. Konkreta förslag till ändringar i förordningen presenteras inte, vilket inte heller tycks vara nödvändigt. EESK rekommenderar att förslaget till förordning antas i sin nuvarande form.

| 1.2 | Av långt större betydelse än de strykningar som företagits i fråga om veterinärmedicinska läkemedel i den förordningen är dock de nya bestämmelser om veterinärmedicinska läkemedel som samtidigt presenteras i förslaget till förordning COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD). |
| --- | --- |

1.2

Av långt större betydelse än de strykningar som företagits i fråga om veterinärmedicinska läkemedel i den förordningen är dock de nya bestämmelser om veterinärmedicinska läkemedel som samtidigt presenteras i förslaget till förordning COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD).

| 1.3 | Efter en första granskning av det relevanta dokumentet välkomnas även dessa förslag till en förordning om veterinärmedicinska läkemedel, om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden samt en förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel. Det finns dock utrymme för förbättringar på en rad punkter om man verkligen ska uppnå de eftersträvade målen att förbättra tillgången på veterinärmedicinska läkemedel, minska den administrativa bördan, främja innovation och konkurrenskraft samt förbättra inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

1.3

Efter en första granskning av det relevanta dokumentet välkomnas även dessa förslag till en förordning om veterinärmedicinska läkemedel, om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden samt en förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel. Det finns dock utrymme för förbättringar på en rad punkter om man verkligen ska uppnå de eftersträvade målen att förbättra tillgången på veterinärmedicinska läkemedel, minska den administrativa bördan, främja innovation och konkurrenskraft samt förbättra inre marknadens funktion.

| 1.4 | EU:s institutioner måste ta hänsyn till att alla beslut om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel får konsekvenser för livsmedelskedjan och människors hälsa, bl.a. på grund av infiltration och spridning i vattnet som orsakas genom nanoteknik, återanvändning av avloppsvatten, ny permeabilitet i vissa grundvattenreservoarer osv. Som EESK redan har angett i tidigare yttranden oroas kommittén av detta. |
| --- | --- |

1.4

EU:s institutioner måste ta hänsyn till att alla beslut om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel får konsekvenser för livsmedelskedjan och människors hälsa, bl.a. på grund av infiltration och spridning i vattnet som orsakas genom nanoteknik, återanvändning av avloppsvatten, ny permeabilitet i vissa grundvattenreservoarer osv. Som EESK redan har angett i tidigare yttranden oroas kommittén av detta.

| 1.5 | En ingående granskning av detta ingår emellertid inte i vårt uppdrag. |
| --- | --- |

1.5

En ingående granskning av detta ingår emellertid inte i vårt uppdrag.

2.   Inledning

| 2.1 | År 2001 kodifierades bestämmelserna om tillverkning, distribution och användning av veterinärmedicinska läkemedel (direktiv 2001/82/EG (2)) Samtidigt omarbetades också den förordning som bl.a. reglerar det centraliserade godkännandeförfarandet och Europeiska läkemedelsmyndigheten (förordning (EG) nr 726/2004). Dessa två dokument reglerar godkännande, tillverkning, saluföring, säkerhetsövervakning och användning av veterinärmedicinska läkemedel under hela deras livscykel. I bilagorna till direktiv 2001/82/EG fastställs också de uppgifter som ska redovisas i samband med ansökan om godkännande. I förordning (EG) nr 726/2004 fastställs bl.a. bestämmelser om veterinärmedicinska läkemedel (och humanläkemedel) och om samarbetet med Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

2.1

År 2001 kodifierades bestämmelserna om tillverkning, distribution och användning av veterinärmedicinska läkemedel (direktiv 2001/82/EG (2)) Samtidigt omarbetades också den förordning som bl.a. reglerar det centraliserade godkännandeförfarandet och Europeiska läkemedelsmyndigheten (förordning (EG) nr 726/2004). Dessa två dokument reglerar godkännande, tillverkning, saluföring, säkerhetsövervakning och användning av veterinärmedicinska läkemedel under hela deras livscykel. I bilagorna till direktiv 2001/82/EG fastställs också de uppgifter som ska redovisas i samband med ansökan om godkännande. I förordning (EG) nr 726/2004 fastställs bl.a. bestämmelser om veterinärmedicinska läkemedel (och humanläkemedel) och om samarbetet med Europeiska läkemedelsmyndigheten.

| 2.2 | Bestämmelserna om beviljande och bibehållande av godkännande för veterinärmedicinska läkemedel ska nu strykas ur förordning (EG) nr 726/2004, och föras in i en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel. Denna nya förordning ska omfatta alla former av beviljande av godkännande av veterinärmedicinska läkemedel i EU, både sådana som beviljas centralt och sådana som beviljas nationellt. |
| --- | --- |

2.2

Bestämmelserna om beviljande och bibehållande av godkännande för veterinärmedicinska läkemedel ska nu strykas ur förordning (EG) nr 726/2004, och föras in i en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel. Denna nya förordning ska omfatta alla former av beviljande av godkännande av veterinärmedicinska läkemedel i EU, både sådana som beviljas centralt och sådana som beviljas nationellt.

| 2.3 | Kostnaderna för förfaranden och tjänster i anslutning till denna förordning ska läggas på tillverkare och distributörer av de berörda produkterna samt på de sökande. I detta syfte fastställs principerna för Europeiska läkemedelsmyndighetens avgifter. Dessa omfattar också bestämmelser som beaktar de små och medelstora företagens särskilda behov, i enlighet med Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

2.3

Kostnaderna för förfaranden och tjänster i anslutning till denna förordning ska läggas på tillverkare och distributörer av de berörda produkterna samt på de sökande. I detta syfte fastställs principerna för Europeiska läkemedelsmyndighetens avgifter. Dessa omfattar också bestämmelser som beaktar de små och medelstora företagens särskilda behov, i enlighet med Lissabonfördraget.

| 2.4 | I Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, görs en åtskillnad mellan kommissionens befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten, vilket fastställs i artikel 290 i EUF-fördraget (delegationsförfarande), och befogenheten att anta genomförandeakter, som fastställs i artikel 291 i EUF-fördraget (genomförandeförfarande). |
| --- | --- |

2.4

I Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, görs en åtskillnad mellan kommissionens befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten, vilket fastställs i artikel 290 i EUF-fördraget (delegationsförfarande), och befogenheten att anta genomförandeakter, som fastställs i artikel 291 i EUF-fördraget (genomförandeförfarande).

| 2.5 | Dessa befogenheter omfattas av två helt olika rättsliga ramar. |
| --- | --- |

2.5

Dessa befogenheter omfattas av två helt olika rättsliga ramar.

| 2.5.1 | Delegeringen av befogenheter fastställs i följande instrument, som inte är juridiskt bindande:






  — | Meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3). |
| --- | --- | --- |

2.5.1

Delegeringen av befogenheter fastställs i följande instrument, som inte är juridiskt bindande:

—

Meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3).

| — | Den gemensamma överenskommelsen om delegerade akter (”Common Understanding on Delegated Acts”), som slutits mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

—

Den gemensamma överenskommelsen om delegerade akter (”Common Understanding on Delegated Acts”), som slutits mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| — | Artiklarna 87a och 88 i Europaparlamentets arbetsordning, ändrad genom ett beslut av den 10 maj 2012 (4). |
| --- | --- |

—

Artiklarna 87a och 88 i Europaparlamentets arbetsordning, ändrad genom ett beslut av den 10 maj 2012 (4).

| 2.5.1.1 | Kommittén har nyligen antagit en detaljerad informationsrapport om delegationsförfarandet, som vi eftertryckligen rekommenderar att man tar del av som en bakgrund till detta yttrande (5). |
| --- | --- |

2.5.1.1

Kommittén har nyligen antagit en detaljerad informationsrapport om delegationsförfarandet, som vi eftertryckligen rekommenderar att man tar del av som en bakgrund till detta yttrande (5).

| 2.5.2 | Befogenheten att anta genomförandeakter, som fastställs i artikel 291 i EUF-fördraget, regleras i rättsligt bindande instrument:






  — | Förordning (EU) nr 182/2011 (6) (nedan kallad kommittéförordningen), som tar upp två förfaranden: det rådgivande förfarandet och granskningsförfarandet. |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Befogenheten att anta genomförandeakter, som fastställs i artikel 291 i EUF-fördraget, regleras i rättsligt bindande instrument:

—

Förordning (EU) nr 182/2011 (6) (nedan kallad kommittéförordningen), som tar upp två förfaranden: det rådgivande förfarandet och granskningsförfarandet.

| — | Beslut 1999/468/EG (7) (nedan kallat kommittébeslutet), som ändrades 2006 för att stärka parlamentets och rådets kontrollbefogenheter, där det föreskrivande förfarandet med kontroll fastställs. |
| --- | --- |

—

Beslut 1999/468/EG (7) (nedan kallat kommittébeslutet), som ändrades 2006 för att stärka parlamentets och rådets kontrollbefogenheter, där det föreskrivande förfarandet med kontroll fastställs.

| 2.5.3 | Det föreskrivande förfarandet med kontroll har använts för att anta genomförandeåtgärder som ändrar icke väsentliga delar av lagstiftningsakter. Formuleringen i artikel 5a i kommittébeslutet (8) ligger mycket nära definitionen av delegerade akter. En delegerad akt är enligt definitionen i artikel 290 i EUF-fördraget en lagstiftningsliknande rättsakt som kommissionen antar för att komplettera eller ändra ”vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten”. |
| --- | --- |

2.5.3

Det föreskrivande förfarandet med kontroll har använts för att anta genomförandeåtgärder som ändrar icke väsentliga delar av lagstiftningsakter. Formuleringen i artikel 5a i kommittébeslutet (8) ligger mycket nära definitionen av delegerade akter. En delegerad akt är enligt definitionen i artikel 290 i EUF-fördraget en lagstiftningsliknande rättsakt som kommissionen antar för att komplettera eller ändra ”vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten”.

| 2.5.4 | Det är på grund av denna likhet som artikel 5a i kommittébeslutet och det föreskrivande förfarandet med kontroll är giltiga under en övergångsperiod mellan 2009 och 2014, i syfte att ge kommissionen möjlighet att utnyttja denna begränsade period för att anpassa befintliga bestämmelser som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll till systemet med delegerade akter. |
| --- | --- |

2.5.4

Det är på grund av denna likhet som artikel 5a i kommittébeslutet och det föreskrivande förfarandet med kontroll är giltiga under en övergångsperiod mellan 2009 och 2014, i syfte att ge kommissionen möjlighet att utnyttja denna begränsade period för att anpassa befintliga bestämmelser som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll till systemet med delegerade akter.

| 2.5.5 | Med anledning av en begäran från Europaparlamentet (9) har kommissionen inlett en anpassning av vissa förordningar, direktiv och beslut, med stöd från rådet (10). |
| --- | --- |

2.5.5

Med anledning av en begäran från Europaparlamentet (9) har kommissionen inlett en anpassning av vissa förordningar, direktiv och beslut, med stöd från rådet (10).

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen har offentliggjort tre förslag till förordningar:






  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (COM(2014) 557 final). |
| --- | --- | --- |

3.1

Kommissionen har offentliggjort tre förslag till förordningar:

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (COM(2014) 557 final).

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558 final). |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558 final).

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (11) (COM(2014) 556 final). |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (11) (COM(2014) 556 final).

| 3.2 | Med detta paket av förordningar vill man helt separera bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel från bestämmelserna om humanläkemedel. |
| --- | --- |

3.2

Med detta paket av förordningar vill man helt separera bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel från bestämmelserna om humanläkemedel.

| 3.3 | För att uppnå detta har man i det första förslaget strukit alla hänvisningar till veterinärmedicinska läkemedel ur Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet. |
| --- | --- |

3.3

För att uppnå detta har man i det första förslaget strukit alla hänvisningar till veterinärmedicinska läkemedel ur Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet.

| 3.4 | I Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558 final) återfinns de nya bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel. Bl.a. ska det centraliserade godkännandeförfarandet öppnas även för veterinärmedicinska läkemedel. Övriga godkännandeförfaranden (det nationella förfarandet, det decentraliserade förfarandet och förfarandet för ömsesidigt erkännande) är emellertid fortfarande öppna för veterinärmedicinska läkemedel. Ett annat mål för de nya bestämmelserna är att minska den administrativa bördan för ändring av villkoren för ett godkännande av veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

3.4

I Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558 final) återfinns de nya bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel. Bl.a. ska det centraliserade godkännandeförfarandet öppnas även för veterinärmedicinska läkemedel. Övriga godkännandeförfaranden (det nationella förfarandet, det decentraliserade förfarandet och förfarandet för ömsesidigt erkännande) är emellertid fortfarande öppna för veterinärmedicinska läkemedel. Ett annat mål för de nya bestämmelserna är att minska den administrativa bördan för ändring av villkoren för ett godkännande av veterinärmedicinska läkemedel.

| 3.5 | Förordningens grundläggande målsättning är ändamålsenlig och välkomnas av kommittén. En ingående granskning av förslaget till förordning ingår emellertid inte i vårt uppdrag. |
| --- | --- |

3.5

Förordningens grundläggande målsättning är ändamålsenlig och välkomnas av kommittén. En ingående granskning av förslaget till förordning ingår emellertid inte i vårt uppdrag.

| 3.6 | Med den tredje förordningen, om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (COM(2014) 556 final), fastställs slutligen EU-omfattande enhetliga bestämmelser om produktion och användning av foder som innehåller läkemedel. De hittills allmänt hållna bestämmelserna i direktiv 90/167/EEG om fastställande av villkor för framställning, utsläppande på marknaden och användning av foderläkemedel inom gemenskapen blir därmed mer detaljerade och bindande. På detta sätt bör man uppnå en välfungerande, konkurrenskraftig och innovativ inre marknad för foder som innehåller läkemedel, med gott skydd för djurs och människors hälsa. |
| --- | --- |

3.6

Med den tredje förordningen, om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (COM(2014) 556 final), fastställs slutligen EU-omfattande enhetliga bestämmelser om produktion och användning av foder som innehåller läkemedel. De hittills allmänt hållna bestämmelserna i direktiv 90/167/EEG om fastställande av villkor för framställning, utsläppande på marknaden och användning av foderläkemedel inom gemenskapen blir därmed mer detaljerade och bindande. På detta sätt bör man uppnå en välfungerande, konkurrenskraftig och innovativ inre marknad för foder som innehåller läkemedel, med gott skydd för djurs och människors hälsa.

| 3.7 | EU:s institutioner måste ta hänsyn till att alla beslut om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel får konsekvenser för livsmedelskedjan och människors hälsa, bl.a. på grund av infiltration och spridning i vattnet som orsakas genom nanoteknik, återanvändning av avloppsvatten, ny permeabilitet i vissa grundvattenreservoarer osv. Som EESK redan har angett i tidigare yttranden oroas kommittén av detta. |
| --- | --- |

3.7

EU:s institutioner måste ta hänsyn till att alla beslut om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel får konsekvenser för livsmedelskedjan och människors hälsa, bl.a. på grund av infiltration och spridning i vattnet som orsakas genom nanoteknik, återanvändning av avloppsvatten, ny permeabilitet i vissa grundvattenreservoarer osv. Som EESK redan har angett i tidigare yttranden oroas kommittén av detta.

| 3.8 | Sammanfattningsvis kan fastställas att EESK i grunden välkomnar separationen av bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel från bestämmelserna om humanläkemedel samt de nya bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel. Särskilt positivt ser vi på öppnandet av det centraliserade godkännandeförfarandet och på förslagen om administrativa förenklingar i samband med ansökan om och förvaltning av godkännanden av veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

3.8

Sammanfattningsvis kan fastställas att EESK i grunden välkomnar separationen av bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel från bestämmelserna om humanläkemedel samt de nya bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel. Särskilt positivt ser vi på öppnandet av det centraliserade godkännandeförfarandet och på förslagen om administrativa förenklingar i samband med ansökan om och förvaltning av godkännanden av veterinärmedicinska läkemedel.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.

2

(3)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009.

3

(4)  Dok. A7-0072/2012.

4

(5)  Informationsrapport om ”Bättre lagstiftning: genomförandeakter och delegerade akter” (INT/656).

5

(6)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Rådets beslut av den 17 juli 2006 (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2010 (P7-TA (2010) 0127), punkt 18.

9

(10)  Uttalanden av kommissionen (EUT L 55, 28.2.2011, s. 19).

10

(11)  EGT L 92, 7.4.1990, s. 42.

11

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/43

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning

COM(2014) 473 final

(2015/C 242/08)

Föredragande:

Paulo BARROS VALE

Den 23 juli 2014 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning

COM(2014) 473 final.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 december 2014.

Vid sin 504:e plenarsession den 21 och 22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 211 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser

Slutsatser

| 1.1 | EESK ser positivt på kommissionens meddelande om sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Samtidigt vill vi dock framföra en rad reservationer och farhågor om detta så viktiga tema. |
| --- | --- |

1.1

EESK ser positivt på kommissionens meddelande om sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Samtidigt vill vi dock framföra en rad reservationer och farhågor om detta så viktiga tema.

| 1.2 | Sammanhållningspolitiken bör fortsätta att eftersträva sitt ursprungliga mål, som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt: att främja social, ekonomisk och territoriell sammanhållning genom att underlätta samarbete och solidaritet som gynnar en harmonisk utveckling och skapa välfärd i samhället. Fokuseringen på Europa 2020-strategin är viktig, men samtidigt otillräcklig med hänsyn till de nuvarande utmaningarna. |
| --- | --- |

1.2

Sammanhållningspolitiken bör fortsätta att eftersträva sitt ursprungliga mål, som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt: att främja social, ekonomisk och territoriell sammanhållning genom att underlätta samarbete och solidaritet som gynnar en harmonisk utveckling och skapa välfärd i samhället. Fokuseringen på Europa 2020-strategin är viktig, men samtidigt otillräcklig med hänsyn till de nuvarande utmaningarna.

| 1.3 | Rapporten vittnar om de insatser som görs inom EU för att skapa ett bättre Europa, men visar också att det är svårt att göra detta. Krisen har ökat de ekonomiska och sociala obalanserna genom att förvärra skillnaderna mellan (och inom) medlemsstaterna och koncentrera tillväxten och utvecklingen. När det gäller konvergensen har framstegen inte bara avstannat till följd av krisen utan situationen har i vissa fall förvärrats, och lågkonjunkturen är ett faktum i nästan hela euroområdet. |
| --- | --- |

1.3

Rapporten vittnar om de insatser som görs inom EU för att skapa ett bättre Europa, men visar också att det är svårt att göra detta. Krisen har ökat de ekonomiska och sociala obalanserna genom att förvärra skillnaderna mellan (och inom) medlemsstaterna och koncentrera tillväxten och utvecklingen. När det gäller konvergensen har framstegen inte bara avstannat till följd av krisen utan situationen har i vissa fall förvärrats, och lågkonjunkturen är ett faktum i nästan hela euroområdet.

| 1.4 | I kristider som den vi upplever just nu är det inte möjligt för merparten av medlemsstaterna – och i synnerhet för dem som tillhör euroområdet – att främja investeringar, och skillnaderna mellan perifera regioner och centralt belägna regioner ökar (både mellan EU-länder och inom länderna). Detta får snedvridna effekter när det gäller migration och centralisering av investeringar till de mer utvecklade områdena, medan andra drabbas av tillbakagång och avfolkning. |
| --- | --- |

1.4

I kristider som den vi upplever just nu är det inte möjligt för merparten av medlemsstaterna – och i synnerhet för dem som tillhör euroområdet – att främja investeringar, och skillnaderna mellan perifera regioner och centralt belägna regioner ökar (både mellan EU-länder och inom länderna). Detta får snedvridna effekter när det gäller migration och centralisering av investeringar till de mer utvecklade områdena, medan andra drabbas av tillbakagång och avfolkning.

| 1.5 | Den åtstramningspolitik som har förts har i allmänhet inte haft önskad effekt. Man bör visserligen sträva efter att hålla budgeten i balans, men inte till varje pris, eftersom det finns en risk för en kontraproduktiv effekt som motverkar sammanhållningspolitikens effekter. |
| --- | --- |

1.5

Den åtstramningspolitik som har förts har i allmänhet inte haft önskad effekt. Man bör visserligen sträva efter att hålla budgeten i balans, men inte till varje pris, eftersom det finns en risk för en kontraproduktiv effekt som motverkar sammanhållningspolitikens effekter.

| 1.6 | Sammanhållningspolitiken, som i många fall kommer att vara den primära källan till investeringar, bör vara mer ambitiös eller till och med genomgå en grundlig översyn om det inte sker en återhämtning i fråga om tillväxt och sysselsättning. Av de resultat som uppnåtts hittills kan man dra slutsatsen att resurserna uppenbarligen är otillräckliga för att lösa de verkliga problemen. Man bör därför hitta sådana alternativa finansieringsformer för konvergensen som lyfter sammanhållningspolitiken till en ny nivå, och som inte bara bygger på den europeiska solidariteten – en fråga som för närvarande är mycket känslig. Insatserna för den europeiska solidariteten är omfattande, men till följd av de stora brister som finns i de ekonomiskt och socialt mest eftersatta regionerna räcker de resurser som har mobiliserats för detta ändamål inte till för att täcka de verkliga konvergensbehoven. |
| --- | --- |

1.6

Sammanhållningspolitiken, som i många fall kommer att vara den primära källan till investeringar, bör vara mer ambitiös eller till och med genomgå en grundlig översyn om det inte sker en återhämtning i fråga om tillväxt och sysselsättning. Av de resultat som uppnåtts hittills kan man dra slutsatsen att resurserna uppenbarligen är otillräckliga för att lösa de verkliga problemen. Man bör därför hitta sådana alternativa finansieringsformer för konvergensen som lyfter sammanhållningspolitiken till en ny nivå, och som inte bara bygger på den europeiska solidariteten – en fråga som för närvarande är mycket känslig. Insatserna för den europeiska solidariteten är omfattande, men till följd av de stora brister som finns i de ekonomiskt och socialt mest eftersatta regionerna räcker de resurser som har mobiliserats för detta ändamål inte till för att täcka de verkliga konvergensbehoven.

| 1.7 | I den globala ekonomin har olika regioner påverkats på olika sätt av globaliseringen. Investeringar ger olika resultat i regionerna, och man bör undersöka varför vissa regioner kommer i kapp medan andra inte lyckas göra det. Det är absolut nödvändigt att man inom ramen för sammanhållningspolitiken fastställer nya styrelseformer som gör det möjligt för regionerna att möta de utmaningar de ställs inför. Statens roll bör bidra till att värdesätta regionernas särdrag, säkerställa principerna om smart lagstiftning, garantera ett dynamiskt näringsliv och stödja utvecklingen, framför allt i små och medelstora företag, samt stärka innovationskapaciteten genom att främja välbefinnande, livskvalitet, social sammanhållning och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

1.7

I den globala ekonomin har olika regioner påverkats på olika sätt av globaliseringen. Investeringar ger olika resultat i regionerna, och man bör undersöka varför vissa regioner kommer i kapp medan andra inte lyckas göra det. Det är absolut nödvändigt att man inom ramen för sammanhållningspolitiken fastställer nya styrelseformer som gör det möjligt för regionerna att möta de utmaningar de ställs inför. Statens roll bör bidra till att värdesätta regionernas särdrag, säkerställa principerna om smart lagstiftning, garantera ett dynamiskt näringsliv och stödja utvecklingen, framför allt i små och medelstora företag, samt stärka innovationskapaciteten genom att främja välbefinnande, livskvalitet, social sammanhållning och miljömässig hållbarhet.

| 1.8 | Sammanhållningspolitiken bör även i fortsättningen främja ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft, utan att man glömmer bort de sociala målen för en smart tillväxt för alla. EESK stöder den sjätte rapportens motto, det vill säga, ”investering för tillväxt och sysselsättning”. |
| --- | --- |

1.8

Sammanhållningspolitiken bör även i fortsättningen främja ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft, utan att man glömmer bort de sociala målen för en smart tillväxt för alla. EESK stöder den sjätte rapportens motto, det vill säga, ”investering för tillväxt och sysselsättning”.

2.   Förslag

Förslag

| 2.1 | Sammanhållningspolitikens medel måste kanaliseras och investeras med det grundläggande målet att främja en extraordinär plan för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Man måste, som ett komplement till den godkända Juncker-planen, i första hand finansiera europeiska strukturella projekt av gränsöverskridande karaktär (t.ex. olika slags transportnät och bredbandsnät), och direktfinansiera företag (särskilt små och medelstora företag) inom sektorer som är särskilt viktiga för den lokala utvecklingen och verksamheten inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.1

Sammanhållningspolitikens medel måste kanaliseras och investeras med det grundläggande målet att främja en extraordinär plan för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Man måste, som ett komplement till den godkända Juncker-planen, i första hand finansiera europeiska strukturella projekt av gränsöverskridande karaktär (t.ex. olika slags transportnät och bredbandsnät), och direktfinansiera företag (särskilt små och medelstora företag) inom sektorer som är särskilt viktiga för den lokala utvecklingen och verksamheten inom den sociala ekonomin.

| 2.2 | Genom den Junckerplan som nyligen har antagits skapas en ny EU-fond för strategiska investeringar, vilken finansieras av existerande EU-fonder och Europeiska investeringsbanken (EIB). Det ytterst ambitiösa målet är att uppnå ett maximalt utnyttjande av de privata och offentliga investeringsfonderna och välja ut projekt som kan genomföras snabbt. Planen utgår ifrån att det finns en enorm outnyttjad efterfrågan på den typen av investeringar. Bara tiden kan utvisa om den blir framgångsrik. |
| --- | --- |

2.2

Genom den Junckerplan som nyligen har antagits skapas en ny EU-fond för strategiska investeringar, vilken finansieras av existerande EU-fonder och Europeiska investeringsbanken (EIB). Det ytterst ambitiösa målet är att uppnå ett maximalt utnyttjande av de privata och offentliga investeringsfonderna och välja ut projekt som kan genomföras snabbt. Planen utgår ifrån att det finns en enorm outnyttjad efterfrågan på den typen av investeringar. Bara tiden kan utvisa om den blir framgångsrik.

| 2.3 | Med hänsyn till de övergripande målen kan man, utöver de medel som finns tillgängliga, hitta autonoma finansieringsformer för sammanhållningspolitiken, t.ex. genom att använda sig av Europeiska investeringsbanken (EIB) eller euroobligationer, vilket vare sig påverkar satsningarna på finanspolitisk konsolidering eller efterlevnaden av målen i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

2.3

Med hänsyn till de övergripande målen kan man, utöver de medel som finns tillgängliga, hitta autonoma finansieringsformer för sammanhållningspolitiken, t.ex. genom att använda sig av Europeiska investeringsbanken (EIB) eller euroobligationer, vilket vare sig påverkar satsningarna på finanspolitisk konsolidering eller efterlevnaden av målen i stabilitets- och tillväxtpakten.

| 2.4 | För att garantera att investeringarna får en multiplikatoreffekt bör man anslå en betydande del av de strukturfondsmedel som återstår från föregående period (2007–2013) till EIB, liksom medel för den nya perioden, i syfte att möjliggöra en rekapitalisering som kan locka till sig tillgängligt riskkapital på marknaden så att detta kan användas som hävstång för sammanhållningspolitiken (1). |
| --- | --- |

2.4

För att garantera att investeringarna får en multiplikatoreffekt bör man anslå en betydande del av de strukturfondsmedel som återstår från föregående period (2007–2013) till EIB, liksom medel för den nya perioden, i syfte att möjliggöra en rekapitalisering som kan locka till sig tillgängligt riskkapital på marknaden så att detta kan användas som hävstång för sammanhållningspolitiken (1).

1

| 2.5 | Sammanhållningspolitiken måste samordnas noggrant med andra EU-initiativ, i synnerhet med främjandet av Ekonomiska och monetära unionen, för att göra det möjligt att uppnå de elva målen och verkligen främja ”investering för tillväxt och sysselsättning”. |
| --- | --- |

2.5

Sammanhållningspolitiken måste samordnas noggrant med andra EU-initiativ, i synnerhet med främjandet av Ekonomiska och monetära unionen, för att göra det möjligt att uppnå de elva målen och verkligen främja ”investering för tillväxt och sysselsättning”.

| 2.6 | Sammanhållningspolitiken får dock inte äventyra de finanspolitiska konsolideringsmålen. De ekonomiskt svagaste medlemsstaterna har för närvarande inte de resurser som krävs för att kunna främja offentliga investeringar, och erbjuder därför inte attraktiva villkor för privata investerare. Additionalitetsprincipen måste tillämpas försiktigt och anpassas i medlemsstater som vidtar åtgärder på detta område, eftersom underlåtenhet att följa denna princip påverkar tilldelningen av medel som i vissa fall kan vara den enda finansieringskällan för investeringar. EESK finner det lämpligt att använda de gyllene reglerna för att tillfälligt undanta finanspakten (och/eller stabilitetspakten) från medfinansieringen av strukturfonderna i de regioner eller länder som har drabbats hårdast av lågkonjunkturen (2). |
| --- | --- |

2.6

Sammanhållningspolitiken får dock inte äventyra de finanspolitiska konsolideringsmålen. De ekonomiskt svagaste medlemsstaterna har för närvarande inte de resurser som krävs för att kunna främja offentliga investeringar, och erbjuder därför inte attraktiva villkor för privata investerare. Additionalitetsprincipen måste tillämpas försiktigt och anpassas i medlemsstater som vidtar åtgärder på detta område, eftersom underlåtenhet att följa denna princip påverkar tilldelningen av medel som i vissa fall kan vara den enda finansieringskällan för investeringar. EESK finner det lämpligt att använda de gyllene reglerna för att tillfälligt undanta finanspakten (och/eller stabilitetspakten) från medfinansieringen av strukturfonderna i de regioner eller länder som har drabbats hårdast av lågkonjunkturen (2).

2

| 2.7 | Det är mycket viktigt att övervaka resultaten. EESK upprepar sin övertygelse att del- och slutresultaten bör övervakas av dynamiska arbetsgrupper som kan lägga fram sina slutsatser vid ett årligt europeiskt toppmöte (3) med syftet att främja debatt och antagande av korrigerande åtgärder vid behov. |
| --- | --- |

2.7

Det är mycket viktigt att övervaka resultaten. EESK upprepar sin övertygelse att del- och slutresultaten bör övervakas av dynamiska arbetsgrupper som kan lägga fram sina slutsatser vid ett årligt europeiskt toppmöte (3) med syftet att främja debatt och antagande av korrigerande åtgärder vid behov.

3

| 2.8 | Genomförandet av sammanhållningspolitiken förutsätter ett starkt engagemang från arbetsmarknadens parter. Styrningsmodellen för sammanhållningspolitikens program bör beakta förekomsten av globalt stöd till det organiserade civila samhället för att tillhandahålla stöd som ligger medborgarna nära och har en direkt koppling till lösningen av specifika problem, ett mål som EESK har förespråkat länge men som de europeiska myndigheterna tyvärr inte har omsatt i praktiken. |
| --- | --- |

2.8

Genomförandet av sammanhållningspolitiken förutsätter ett starkt engagemang från arbetsmarknadens parter. Styrningsmodellen för sammanhållningspolitikens program bör beakta förekomsten av globalt stöd till det organiserade civila samhället för att tillhandahålla stöd som ligger medborgarna nära och har en direkt koppling till lösningen av specifika problem, ett mål som EESK har förespråkat länge men som de europeiska myndigheterna tyvärr inte har omsatt i praktiken.

| 2.9 | För att ge arbetsmarknadens parter möjlighet att utföra övervakningen är det nödvändigt att skapa fungerande övervakningsmekanismer för att se till att de inte (vilket ofta är fallet) endast förblir åskådare utan verkligen kan spela en aktiv roll. Bidraget från det organiserade civila samhällets företrädare är av stor betydelse, inte bara vid utformningen av de operativa programmen utan även vid övervakningen och utvärderingen av resultaten. Partnernas deltagande främjar debatten om de svårigheter man har upplevt och om förslag på förbättringar och förenklingar som kan bidra till en bättre tillgång till EU-finansiering och till en effektivare medelsanvändning. |
| --- | --- |

2.9

För att ge arbetsmarknadens parter möjlighet att utföra övervakningen är det nödvändigt att skapa fungerande övervakningsmekanismer för att se till att de inte (vilket ofta är fallet) endast förblir åskådare utan verkligen kan spela en aktiv roll. Bidraget från det organiserade civila samhällets företrädare är av stor betydelse, inte bara vid utformningen av de operativa programmen utan även vid övervakningen och utvärderingen av resultaten. Partnernas deltagande främjar debatten om de svårigheter man har upplevt och om förslag på förbättringar och förenklingar som kan bidra till en bättre tillgång till EU-finansiering och till en effektivare medelsanvändning.

| 2.10 | För att kunna uppnå bästa möjliga resultat är det också mycket viktigt att förenkla och harmonisera reglerna för programmen samt att standardisera förfaranden och formulär. Kommissionen kan förenkla vissa förfaranden, men medlemsstaterna spelar den viktigaste rollen eftersom EU-förordningarna innebär att man skapar möjligheter i stället för att införa skyldigheter. Medlemsstaterna bör stödjas och uppmuntras att radikalt förenkla förfarandena och inte lägga till onödiga detaljer. Dessa insatser kan övervakas av kommissionen, och där det är möjligt är strikta kontroller av resultaten är att föredra framför rent administrativa kontroller. Förenklingen kan bli föremål för en extraordinär åtgärd (en ny förordning) från rådet (4). |
| --- | --- |

2.10

För att kunna uppnå bästa möjliga resultat är det också mycket viktigt att förenkla och harmonisera reglerna för programmen samt att standardisera förfaranden och formulär. Kommissionen kan förenkla vissa förfaranden, men medlemsstaterna spelar den viktigaste rollen eftersom EU-förordningarna innebär att man skapar möjligheter i stället för att införa skyldigheter. Medlemsstaterna bör stödjas och uppmuntras att radikalt förenkla förfarandena och inte lägga till onödiga detaljer. Dessa insatser kan övervakas av kommissionen, och där det är möjligt är strikta kontroller av resultaten är att föredra framför rent administrativa kontroller. Förenklingen kan bli föremål för en extraordinär åtgärd (en ny förordning) från rådet (4).

4

| 2.11 | Det finns flera olika situationer där man kan tillämpa en princip som innebär att man ger stöd till investeringar och bedömer om utgifterna är stödberättigande samt gör det möjligt att ersätta förenklade kostnader (principen om schablonbelopp). Denna princip kan t.ex. tillämpas på allmänna driftskostnader, och då är de stödberättigande utgifterna avhängiga av resultatet – och inte av räkenskapsdokument baserade på fördelningsnycklar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att alltid tillämpa den principen när det visar sig möjligt – och därmed förenkla förfarandena. |
| --- | --- |

2.11

Det finns flera olika situationer där man kan tillämpa en princip som innebär att man ger stöd till investeringar och bedömer om utgifterna är stödberättigande samt gör det möjligt att ersätta förenklade kostnader (principen om schablonbelopp). Denna princip kan t.ex. tillämpas på allmänna driftskostnader, och då är de stödberättigande utgifterna avhängiga av resultatet – och inte av räkenskapsdokument baserade på fördelningsnycklar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att alltid tillämpa den principen när det visar sig möjligt – och därmed förenkla förfarandena.

| 2.12 | En förenkling av de administrativa förfaranden som inte tillför någonting till resultaten måste kombineras med utbildning av företagare (särskilt på små och medelstora företag), av deras anställda samt av offentliga tjänstemän. Utbildning är ett grundläggande verktyg för att sprida kunskap om finansieringsmekanismerna och främja en korrekt användning av de tillgängliga medlen. Det är särskilt viktigt med utbildning av offentliga tjänstemän för att uppnå det tematiska målet om bättre offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

2.12

En förenkling av de administrativa förfaranden som inte tillför någonting till resultaten måste kombineras med utbildning av företagare (särskilt på små och medelstora företag), av deras anställda samt av offentliga tjänstemän. Utbildning är ett grundläggande verktyg för att sprida kunskap om finansieringsmekanismerna och främja en korrekt användning av de tillgängliga medlen. Det är särskilt viktigt med utbildning av offentliga tjänstemän för att uppnå det tematiska målet om bättre offentlig förvaltning.

| 2.13 | De resurser som sparas genom minskad byråkrati kan användas till att inrätta en grupp inom kommissionen i syfte att stödja och hjälpa medlemsstaterna och regionerna att utforma och genomföra sammanhållningspolitiska projekt. Denna stödgrupp för länder och regioner kan i sista hand ta över uppgifterna från de nationella enheter som förvaltar EU-fonderna, i händelse av bristande efterlevnad med avseende på planeringen, genomförandet av planer eller respekten för tidsplaner. |
| --- | --- |

2.13

De resurser som sparas genom minskad byråkrati kan användas till att inrätta en grupp inom kommissionen i syfte att stödja och hjälpa medlemsstaterna och regionerna att utforma och genomföra sammanhållningspolitiska projekt. Denna stödgrupp för länder och regioner kan i sista hand ta över uppgifterna från de nationella enheter som förvaltar EU-fonderna, i händelse av bristande efterlevnad med avseende på planeringen, genomförandet av planer eller respekten för tidsplaner.

| 2.14 | Sammanhållningspolitikens mål kan inte mätas endast med kvantitativa indikatorer. Främjandet av social, ekonomisk och territoriell sammanhållning står i centrum för sammanhållningspolitiken och omfattar mål som måste kunna mätas med kvalitativa indikatorer. Dessa bör utformas för att mäta utvecklingen och inte enbart tillväxten. Det räcker till exempel inte att mäta antalet arbetslösa som fått utbildning och arbete. Man bör också mäta hur denna utbildning bidrar till bättre levnadsvillkor. |
| --- | --- |

2.14

Sammanhållningspolitikens mål kan inte mätas endast med kvantitativa indikatorer. Främjandet av social, ekonomisk och territoriell sammanhållning står i centrum för sammanhållningspolitiken och omfattar mål som måste kunna mätas med kvalitativa indikatorer. Dessa bör utformas för att mäta utvecklingen och inte enbart tillväxten. Det räcker till exempel inte att mäta antalet arbetslösa som fått utbildning och arbete. Man bör också mäta hur denna utbildning bidrar till bättre levnadsvillkor.

| 2.15 | Villkorligheten innebär att man inför en rad villkor som måste uppfyllas innan medlen kan utbetalas – och får inte användas för att utesluta vissa av de mest skuldsatta regionerna som på grund av sin ekonomiska situation inte har möjlighet att investera eller locka till sig investeringar för att skapa sådana förutsättningar. Förhandsvillkoren bör tillämpas med försiktighet, eller till och med upphävas under en viss tidsperiod, om det finns risk för kris eller deflation, för att undvika att den bräckliga situationen förvärras i vissa regioner genom att de förlorar alla möjligheter att erhålla tillväxtfrämjande finansiering, vilket skulle förvärra deras problem ytterligare. |
| --- | --- |

2.15

Villkorligheten innebär att man inför en rad villkor som måste uppfyllas innan medlen kan utbetalas – och får inte användas för att utesluta vissa av de mest skuldsatta regionerna som på grund av sin ekonomiska situation inte har möjlighet att investera eller locka till sig investeringar för att skapa sådana förutsättningar. Förhandsvillkoren bör tillämpas med försiktighet, eller till och med upphävas under en viss tidsperiod, om det finns risk för kris eller deflation, för att undvika att den bräckliga situationen förvärras i vissa regioner genom att de förlorar alla möjligheter att erhålla tillväxtfrämjande finansiering, vilket skulle förvärra deras problem ytterligare.

| 2.16 | Den makroekonomiska villkorligheten får inte användas för att straffa regionerna och deras medborgare för de dåliga makroekonomiska beslut som fattas på nationell eller europeisk nivå (5). |
| --- | --- |

2.16

Den makroekonomiska villkorligheten får inte användas för att straffa regionerna och deras medborgare för de dåliga makroekonomiska beslut som fattas på nationell eller europeisk nivå (5).

5

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | Införandet av sammanhållningspolitiska reformer behandlades redan i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och EESK ställde sig bakom huvuddragen i det dokumentet. |
| --- | --- |

3.1

Införandet av sammanhållningspolitiska reformer behandlades redan i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och EESK ställde sig bakom huvuddragen i det dokumentet.

| 3.2 | Sammanhållningspolitiken framställs som den främsta motorn för tillväxt. För att den ska kunna fylla denna funktion måste man dock se till att den är kompatibel med EU:s övriga politik. Det är viktigt att sammanhållningspolitiken fokuserar på Europa 2020-strategins mål, men detta räcker inte. Man måste också fastställa genomförandestrategier som även omfattar andra gemensamma politikområden och instrument av ekonomisk, social och regional karaktär. |
| --- | --- |

3.2

Sammanhållningspolitiken framställs som den främsta motorn för tillväxt. För att den ska kunna fylla denna funktion måste man dock se till att den är kompatibel med EU:s övriga politik. Det är viktigt att sammanhållningspolitiken fokuserar på Europa 2020-strategins mål, men detta räcker inte. Man måste också fastställa genomförandestrategier som även omfattar andra gemensamma politikområden och instrument av ekonomisk, social och regional karaktär.

| 3.3 | Särskild uppmärksamhet bör fästas på sammanhållningspolitikens genomförande i de länder som drabbats hårdast av krisen och anstränger sig för att konsolidera sina budgetar, vilket påverkar de offentliga investeringarna. Balansen mellan tillämpningen av additionalitetsprincipen och behovet av budgetkonsolidering är bräcklig, och bristen på fastställda mål och metoder för att uppnå dem kan påverka budgetkonsolideringen eller omintetgöra sammanhållningspolitikens potentiella effekter. |
| --- | --- |

3.3

Särskild uppmärksamhet bör fästas på sammanhållningspolitikens genomförande i de länder som drabbats hårdast av krisen och anstränger sig för att konsolidera sina budgetar, vilket påverkar de offentliga investeringarna. Balansen mellan tillämpningen av additionalitetsprincipen och behovet av budgetkonsolidering är bräcklig, och bristen på fastställda mål och metoder för att uppnå dem kan påverka budgetkonsolideringen eller omintetgöra sammanhållningspolitikens potentiella effekter.

| 3.4 | Vi är visserligen medvetna om sammanhållningspolitikens betydelse för utvecklingen av mindre gynnade områden, men i vissa regioner skulle denna tillväxt ha kunnat stimuleras ytterligare om det fanns bättre utvecklingsförutsättningar. EESK välkomnar och stöder att man inkluderar frågan om goda styrelseformer för att skapa ett bättre klimat för utveckling i linje med de riktlinjer som utarbetats av OECD. |
| --- | --- |

3.4

Vi är visserligen medvetna om sammanhållningspolitikens betydelse för utvecklingen av mindre gynnade områden, men i vissa regioner skulle denna tillväxt ha kunnat stimuleras ytterligare om det fanns bättre utvecklingsförutsättningar. EESK välkomnar och stöder att man inkluderar frågan om goda styrelseformer för att skapa ett bättre klimat för utveckling i linje med de riktlinjer som utarbetats av OECD.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | Europa har fortfarande en lång väg att gå för att ta sig tillbaka till de utvecklings-, sysselsättnings- och välståndsnivåer som rådde före krisen. Smart och hållbar tillväxt för alla är en av Europa 2020-strategins prioriteringar och stöds nu genom en omstrukturering av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

4.1

Europa har fortfarande en lång väg att gå för att ta sig tillbaka till de utvecklings-, sysselsättnings- och välståndsnivåer som rådde före krisen. Smart och hållbar tillväxt för alla är en av Europa 2020-strategins prioriteringar och stöds nu genom en omstrukturering av sammanhållningspolitiken.

| 4.2 | Den sjätte rapporten innehåller ännu inte någon bedömning av sammanhållningspolitikens effekter under perioden 2007–2013, eftersom efterhandsutvärderingen kommer att inledas först 2015. Utifrån de uppgifter som har lämnats in kan man emellertid konstatera att krisens effekter var betydande och att sammanhållningspolitiken inte lyckades motverka dem, samt att skillnaderna upprätthölls och i vissa fall till och med förvärrades. |
| --- | --- |

4.2

Den sjätte rapporten innehåller ännu inte någon bedömning av sammanhållningspolitikens effekter under perioden 2007–2013, eftersom efterhandsutvärderingen kommer att inledas först 2015. Utifrån de uppgifter som har lämnats in kan man emellertid konstatera att krisens effekter var betydande och att sammanhållningspolitiken inte lyckades motverka dem, samt att skillnaderna upprätthölls och i vissa fall till och med förvärrades.

| 4.3 | Det är mycket viktigt att tydligt definiera varje investeringsområde, med beaktande av varje regions särdrag. I meddelandet påpekas att ”projekt bör följa strategier och inte tvärtom”. Det räcker emellertid inte att definiera strategier. Man måste skapa ett lämpligt regelverk som är strikt men inte ger upphov till onödiga och hämmande byråkratiska förfaranden. Såsom påpekas i meddelandet är det av grundläggande betydelse att det råder gynnsamma ramvillkor. Kommissionen måste ta i med hårdhandskarna med de länder som inte följer bestämmelserna, för att undvika slöseri med medel – något som inte kommer att accepteras av de stater som är nettobetalare. |
| --- | --- |

4.3

Det är mycket viktigt att tydligt definiera varje investeringsområde, med beaktande av varje regions särdrag. I meddelandet påpekas att ”projekt bör följa strategier och inte tvärtom”. Det räcker emellertid inte att definiera strategier. Man måste skapa ett lämpligt regelverk som är strikt men inte ger upphov till onödiga och hämmande byråkratiska förfaranden. Såsom påpekas i meddelandet är det av grundläggande betydelse att det råder gynnsamma ramvillkor. Kommissionen måste ta i med hårdhandskarna med de länder som inte följer bestämmelserna, för att undvika slöseri med medel – något som inte kommer att accepteras av de stater som är nettobetalare.

| 4.4 | En ny riktlinje för sammanhållningspolitiken införs som fokuserar på fördelarna med att stödja ett begränsat antal prioriteringar, eftersom resurserna inte räcker till för att uppfylla alla behov i de mindre utvecklade regionerna. Att koncentrera resurser till stöd för projekt med stor inverkan och långvariga effekter på ekonomisk och social nivå har visserligen fördelar eftersom det löser särskilda problem, men ett sådant tillvägagångssätt kan i vissa fall också få kontraproduktiva effekter. I länder med områden som befinner sig på olika utvecklingsnivåer, där det råder brist på privata investeringar, kan en alltför stor koncentration av resurser nämligen hämma tillväxten och utvecklingen i områden och sektorer som annars skulle kunna utnyttja sammanhållningspolitikens medel, vilket skulle hjälpa dem att komma ikapp och att bidra positivt till en integrerad utveckling. |
| --- | --- |

4.4

En ny riktlinje för sammanhållningspolitiken införs som fokuserar på fördelarna med att stödja ett begränsat antal prioriteringar, eftersom resurserna inte räcker till för att uppfylla alla behov i de mindre utvecklade regionerna. Att koncentrera resurser till stöd för projekt med stor inverkan och långvariga effekter på ekonomisk och social nivå har visserligen fördelar eftersom det löser särskilda problem, men ett sådant tillvägagångssätt kan i vissa fall också få kontraproduktiva effekter. I länder med områden som befinner sig på olika utvecklingsnivåer, där det råder brist på privata investeringar, kan en alltför stor koncentration av resurser nämligen hämma tillväxten och utvecklingen i områden och sektorer som annars skulle kunna utnyttja sammanhållningspolitikens medel, vilket skulle hjälpa dem att komma ikapp och att bidra positivt till en integrerad utveckling.

| 4.5 | Man tar med många olika siffror med koppling till sammanhållningspolitikens effekter, men det är fortfarande svårt att kvantifiera investeringarnas verkliga effekter, vilket visar att man kunde ha valt ut indikatorerna på ett lämpligare sätt. EESK välkomnar dock att utvecklingen verkar gå framåt, eftersom man planerar att fastställa tydliga och mätbara mål och resultat. De prioriteringar, indikatorer och mål som fastställs i partnerskapsavtalen måste övervakas löpande, så att korrigerande åtgärder vid behov kan vidtas för att verkligen göra medlemsstaterna mer ansvariga i fråga om resultaten och en tillförlitlig uppföljning av åtgärderna. |
| --- | --- |

4.5

Man tar med många olika siffror med koppling till sammanhållningspolitikens effekter, men det är fortfarande svårt att kvantifiera investeringarnas verkliga effekter, vilket visar att man kunde ha valt ut indikatorerna på ett lämpligare sätt. EESK välkomnar dock att utvecklingen verkar gå framåt, eftersom man planerar att fastställa tydliga och mätbara mål och resultat. De prioriteringar, indikatorer och mål som fastställs i partnerskapsavtalen måste övervakas löpande, så att korrigerande åtgärder vid behov kan vidtas för att verkligen göra medlemsstaterna mer ansvariga i fråga om resultaten och en tillförlitlig uppföljning av åtgärderna.

| 4.6 | Valet av indikatorer bör dock inte begränsas till kvantitativa indikatorer. Den kvantitativa dimensionen är förvisso idealisk för att mäta tillväxt, men utvecklingen kräver att man använder kvalitativa indikatorer som man inte kan bortse ifrån. |
| --- | --- |

4.6

Valet av indikatorer bör dock inte begränsas till kvantitativa indikatorer. Den kvantitativa dimensionen är förvisso idealisk för att mäta tillväxt, men utvecklingen kräver att man använder kvalitativa indikatorer som man inte kan bortse ifrån.

| 4.7 | Städerna framhålls som motorer för tillväxt. De kommer att ta emot ungefär hälften av de medel som ställs till förfogande genom Eruf. Investeringar i städer och deras potentiella spridningseffekter bör välkomnas, men med vissa reservationer. EESK vill fästa uppmärksamhet på att sådana investeringar bör göras med försiktighet för att undvika att de bidrar till en ökad snedvriden centralisering. Det är visserligen sant att städernas attraktionskraft kan stimulera utvecklingen, men det är också ett faktum att överbefolkning leder till ökad fattigdom och social utslagning. Dessutom innebär en brist på investeringar i regioner med ett mindre centralt läge att befolkningens livskvalitet äventyras, eftersom avfolkningen och utflyttningen till storstäderna ökar och verksamheten avstannar inom jordbruket, fisket och industrin – sektorer som är viktiga för EU:s utveckling. |
| --- | --- |

4.7

Städerna framhålls som motorer för tillväxt. De kommer att ta emot ungefär hälften av de medel som ställs till förfogande genom Eruf. Investeringar i städer och deras potentiella spridningseffekter bör välkomnas, men med vissa reservationer. EESK vill fästa uppmärksamhet på att sådana investeringar bör göras med försiktighet för att undvika att de bidrar till en ökad snedvriden centralisering. Det är visserligen sant att städernas attraktionskraft kan stimulera utvecklingen, men det är också ett faktum att överbefolkning leder till ökad fattigdom och social utslagning. Dessutom innebär en brist på investeringar i regioner med ett mindre centralt läge att befolkningens livskvalitet äventyras, eftersom avfolkningen och utflyttningen till storstäderna ökar och verksamheten avstannar inom jordbruket, fisket och industrin – sektorer som är viktiga för EU:s utveckling.

| 4.8 | Att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer inkluderas på ett bättre sätt framhålls som en av sammanhållningspolitikens grundförutsättningar. I januari 2014 offentliggjorde kommissionen en delegerad förordning om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (6). En analys av det dokumentet visar att det inte innebär några större nyheter jämfört med befintlig praxis, och att det innehåller en rad grundläggande principer för urval och deltagande av partner och olika exempel på god praxis utan att beskriva några obligatoriska mekanismer för övervakning från arbetsmarknadsparternas sida. I praktiken finns det många medlemsstater där arbetsmarknadens parter fortfarande bara har en symbolisk roll i beslutsfattandet. Samråd äger rum utan att man beaktar synpunkterna från dem som befinner sig närmast verkligheten och har bäst kunskap om problemen. Trots dessa svårigheter bekräftar EESK sitt stöd för ett utbrett genomförande av den europeiska uppförandekoden. |
| --- | --- |

4.8

Att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer inkluderas på ett bättre sätt framhålls som en av sammanhållningspolitikens grundförutsättningar. I januari 2014 offentliggjorde kommissionen en delegerad förordning om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (6). En analys av det dokumentet visar att det inte innebär några större nyheter jämfört med befintlig praxis, och att det innehåller en rad grundläggande principer för urval och deltagande av partner och olika exempel på god praxis utan att beskriva några obligatoriska mekanismer för övervakning från arbetsmarknadsparternas sida. I praktiken finns det många medlemsstater där arbetsmarknadens parter fortfarande bara har en symbolisk roll i beslutsfattandet. Samråd äger rum utan att man beaktar synpunkterna från dem som befinner sig närmast verkligheten och har bäst kunskap om problemen. Trots dessa svårigheter bekräftar EESK sitt stöd för ett utbrett genomförande av den europeiska uppförandekoden.

6

| 4.9 | EESK har redan haft tillfälle att ge uttryck för sin övertygelse att man genom att involvera alla partner och berörda aktörer i det organiserade civila samhället i förberedelserna, genomförandet och efterhandsutvärderingen av program och projekt kan bidra till att förbättra deras kvalitet och genomförande (7). |
| --- | --- |

4.9

EESK har redan haft tillfälle att ge uttryck för sin övertygelse att man genom att involvera alla partner och berörda aktörer i det organiserade civila samhället i förberedelserna, genomförandet och efterhandsutvärderingen av program och projekt kan bidra till att förbättra deras kvalitet och genomförande (7).

7

| 4.10 | Byråkratin måste minska. Med stöd av rekommendationer i samband med revisioner bör programmen fokusera på övervakningen av uppnådda resultat snarare än på det sätt på vilket de uppnås, med invecklade administrativa förfaranden som kräver enorma och dyra offentliga eller privata strukturer. Byråkratin är ett verkligt hinder för många entreprenörers deltagande och för en effektiv offentlig förvaltning. En förenkling och standardisering av förfaranden, regler och formulär är både möjlig och önskvärd. |
| --- | --- |

4.10

Byråkratin måste minska. Med stöd av rekommendationer i samband med revisioner bör programmen fokusera på övervakningen av uppnådda resultat snarare än på det sätt på vilket de uppnås, med invecklade administrativa förfaranden som kräver enorma och dyra offentliga eller privata strukturer. Byråkratin är ett verkligt hinder för många entreprenörers deltagande och för en effektiv offentlig förvaltning. En förenkling och standardisering av förfaranden, regler och formulär är både möjlig och önskvärd.

5.   Goda styrelseformer: en ny utmaning under perioden 2014–2020

Goda styrelseformer: en ny utmaning under perioden 2014–2020

| 5.1 | Även om det finns två uppfattningar om goda styrelseformers betydelse för och inverkan på den ekonomiska tillväxten, är det allt fler som ansluter sig till tanken att goda styrelseformer och förekomsten av effektiva offentliga institutioner är en nödvändig förutsättning för en stark ekonomisk utveckling. EESK delar denna åsikt. |
| --- | --- |

5.1

Även om det finns två uppfattningar om goda styrelseformers betydelse för och inverkan på den ekonomiska tillväxten, är det allt fler som ansluter sig till tanken att goda styrelseformer och förekomsten av effektiva offentliga institutioner är en nödvändig förutsättning för en stark ekonomisk utveckling. EESK delar denna åsikt.

| 5.2 | Att garantera rättssäkerhet och ett oberoende rättsväsende som bygger på lämpliga och stabila regler minskar det administrativa slöseriet och skapar en känsla av stabilitet som främjar investeringar, vilket direkt påverkar sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

5.2

Att garantera rättssäkerhet och ett oberoende rättsväsende som bygger på lämpliga och stabila regler minskar det administrativa slöseriet och skapar en känsla av stabilitet som främjar investeringar, vilket direkt påverkar sammanhållningspolitiken.

| 5.3 | EESK välkomnar att man tar upp frågan om goda styrelseformer inom ramen för sammanhållningspolitiken, i linje med de riktlinjer för effektiva offentliga investeringar som utarbetats av OECD, eftersom detta svarar mot ett övergripande behov. Man bör utjämna de befintliga skillnaderna mellan olika medlemsstater i fråga om hur lätt det är att genomföra projekt och starta nya företag, eftersom svaga styrelseformer påverkar inte bara den inhemska marknaden utan också den inre marknaden i och med att de skapar hinder för aktörer från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

5.3

EESK välkomnar att man tar upp frågan om goda styrelseformer inom ramen för sammanhållningspolitiken, i linje med de riktlinjer för effektiva offentliga investeringar som utarbetats av OECD, eftersom detta svarar mot ett övergripande behov. Man bör utjämna de befintliga skillnaderna mellan olika medlemsstater i fråga om hur lätt det är att genomföra projekt och starta nya företag, eftersom svaga styrelseformer påverkar inte bara den inhemska marknaden utan också den inre marknaden i och med att de skapar hinder för aktörer från andra medlemsstater.

| 5.4 | I vissa medlemsstater finns det ett behov av en bättre samordning på regional nivå och även av en effektiv regional förvaltning som kan utgöra en bro mellan lokala och nationella myndigheter och är kapabel att utarbeta strategier på regional nivå som verkligen är viktiga för den regionala utvecklingen och konvergensen. Den centrala statsförvaltningen är ofta oförmögen att tolka regionernas behov och prioriteringar, och i vissa fall ger den inte de regionala organen de befogenheter de borde ha utan begränsas till att utgöra ett eko för de nationella politiska myndigheterna – utan något som helst mervärde för regionen. |
| --- | --- |

5.4

I vissa medlemsstater finns det ett behov av en bättre samordning på regional nivå och även av en effektiv regional förvaltning som kan utgöra en bro mellan lokala och nationella myndigheter och är kapabel att utarbeta strategier på regional nivå som verkligen är viktiga för den regionala utvecklingen och konvergensen. Den centrala statsförvaltningen är ofta oförmögen att tolka regionernas behov och prioriteringar, och i vissa fall ger den inte de regionala organen de befogenheter de borde ha utan begränsas till att utgöra ett eko för de nationella politiska myndigheterna – utan något som helst mervärde för regionen.

| 5.5 | När det gäller de farhågor som tas upp i fråga om goda styrelseformer får man inte glömma bort att en effektivare offentlig förvaltning endast kan uppnås med hjälp av utbildning av tjänstemän inom den offentliga förvaltningen, i kombination med en politisk vilja att genomföra nödvändiga ändringar i lagstiftningen. |
| --- | --- |

5.5

När det gäller de farhågor som tas upp i fråga om goda styrelseformer får man inte glömma bort att en effektivare offentlig förvaltning endast kan uppnås med hjälp av utbildning av tjänstemän inom den offentliga förvaltningen, i kombination med en politisk vilja att genomföra nödvändiga ändringar i lagstiftningen.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 10.

1

(2)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 10.

2

(3)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 68.

3

(4)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 23.

4

(5)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 30.

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

6

(7)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 23.

7

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/48

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem”

COM(2014) 215 final

(2015/C 242/09)

| Föredragande: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |

Föredragande:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Den 4 april 2014 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem

COM(2014) 215 final.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 december 2014.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 206 röster för och 10 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande, som vi kommenterar i detta yttrande. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att så snabbt som möjligt gemensamt utarbeta de strategiska riktlinjer som föreslås i meddelandet och att samordna arbetet. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar kommissionens meddelande, som vi kommenterar i detta yttrande. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att så snabbt som möjligt gemensamt utarbeta de strategiska riktlinjer som föreslås i meddelandet och att samordna arbetet.

| 1.2 | För att EU-medborgarnas hälsotillstånd ska vara så gott som möjligt måste medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem baseras på principer och värderingar som allmängiltighet, tillgänglighet, rättvisa och solidaritet. Utan dessa grundläggande principer kan vi inte skapa en social dimension för Europa. De måste därför säkerställas och skyddas inom alla EU:s politikområden med koppling till folkhälsan. |
| --- | --- |

1.2

För att EU-medborgarnas hälsotillstånd ska vara så gott som möjligt måste medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem baseras på principer och värderingar som allmängiltighet, tillgänglighet, rättvisa och solidaritet. Utan dessa grundläggande principer kan vi inte skapa en social dimension för Europa. De måste därför säkerställas och skyddas inom alla EU:s politikområden med koppling till folkhälsan.

| 1.3 | Vi är övertygade om att den ekonomiska kris som EU generellt och vissa medlemsstater i synnerhet genomlider inte kan lösas genom åtgärder som i slutändan minskar EU-medborgarnas rätt till hälsoskydd. Trots kostnaderna för hälso- och sjukvård är hälsa inte en handelsvara, och den får därför inte vara avhängig av medborgarnas köpkraft. |
| --- | --- |

1.3

Vi är övertygade om att den ekonomiska kris som EU generellt och vissa medlemsstater i synnerhet genomlider inte kan lösas genom åtgärder som i slutändan minskar EU-medborgarnas rätt till hälsoskydd. Trots kostnaderna för hälso- och sjukvård är hälsa inte en handelsvara, och den får därför inte vara avhängig av medborgarnas köpkraft.

| 1.4 | För att kunna stärka hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet måste man säkra resursernas värde genom att använda dem på ett så effektivt sätt som möjligt och genom att koppla begreppet vetenskaplig-teknisk kvalitet till begreppen effektivitet och hållbarhet, som är en grundläggande aspekt när det gäller organisationen av hälso- och sjukvården och yrkesutövningen. Samtidigt måste patienterna behandlas med största möjliga respekt. |
| --- | --- |

1.4

För att kunna stärka hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet måste man säkra resursernas värde genom att använda dem på ett så effektivt sätt som möjligt och genom att koppla begreppet vetenskaplig-teknisk kvalitet till begreppen effektivitet och hållbarhet, som är en grundläggande aspekt när det gäller organisationen av hälso- och sjukvården och yrkesutövningen. Samtidigt måste patienterna behandlas med största möjliga respekt.

| 1.5 | Nu, i början av 2000-talet, är det inte acceptabelt att det fortfarande saknas jämförbara data. Utan tillförlitliga, relevanta data är det omöjligt att göra framsteg, och det går inte att ta fram enhetliga indikatorer som stöd för beslutsfattande och vetenskapliga analyser. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att så snabbt som möjligt införa en uppsättning pålitliga indikatorer som gör det möjligt att analysera och anta åtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.5

Nu, i början av 2000-talet, är det inte acceptabelt att det fortfarande saknas jämförbara data. Utan tillförlitliga, relevanta data är det omöjligt att göra framsteg, och det går inte att ta fram enhetliga indikatorer som stöd för beslutsfattande och vetenskapliga analyser. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att så snabbt som möjligt införa en uppsättning pålitliga indikatorer som gör det möjligt att analysera och anta åtgärder på EU-nivå.

| 1.6 | EESK anser att kampen mot ojämlikheter på hälso- och sjukvårdsområdet måste prioriteras. De befintliga skillnaderna av social, ekonomisk och politisk karaktär är avgörande för utbredningen av sjukdomar. Därför är det oerhört viktigt att medlemsstaterna förpliktigar sig till att säkra att hälso- och sjukvårdstjänsterna tillhandahålls på ett jämlikt sätt, oberoende av bostadsort, kön, funktionsnedsättning, inkomstnivå och betalningsförmåga, ålder, ras eller andra faktorer, samt att vårdsektorn finansieras med offentliga medel (via skatter och sjukförsäkringar) som en del av en rättvis omfördelning av resurserna. Det är nödvändigt att upprätthålla ett så stort utbud av tjänster som möjligt till en rimlig kostnad och att undvika att egenavgifter blir ett hinder för de mest utsatta grupperna när det gäller att söka vård. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att kampen mot ojämlikheter på hälso- och sjukvårdsområdet måste prioriteras. De befintliga skillnaderna av social, ekonomisk och politisk karaktär är avgörande för utbredningen av sjukdomar. Därför är det oerhört viktigt att medlemsstaterna förpliktigar sig till att säkra att hälso- och sjukvårdstjänsterna tillhandahålls på ett jämlikt sätt, oberoende av bostadsort, kön, funktionsnedsättning, inkomstnivå och betalningsförmåga, ålder, ras eller andra faktorer, samt att vårdsektorn finansieras med offentliga medel (via skatter och sjukförsäkringar) som en del av en rättvis omfördelning av resurserna. Det är nödvändigt att upprätthålla ett så stort utbud av tjänster som möjligt till en rimlig kostnad och att undvika att egenavgifter blir ett hinder för de mest utsatta grupperna när det gäller att söka vård.

| 1.7 | Vårdpersonalen utgör en oerhört viktig del av hälso- och sjukvårdssystemen. En högkvalitativ teknisk och vetenskaplig utbildning är en nödvändig förutsättning för att förfoga över högutbildad personal som kan hantera medborgarnas vårdbehov på rätt sätt. Vi anser dessutom att medlemsstaterna även bör säkra och uppmuntra de etiska aspekterna av utbildningen. |
| --- | --- |

1.7

Vårdpersonalen utgör en oerhört viktig del av hälso- och sjukvårdssystemen. En högkvalitativ teknisk och vetenskaplig utbildning är en nödvändig förutsättning för att förfoga över högutbildad personal som kan hantera medborgarnas vårdbehov på rätt sätt. Vi anser dessutom att medlemsstaterna även bör säkra och uppmuntra de etiska aspekterna av utbildningen.

| 1.8 | Att främja primärvården, som är en grundläggande del av den hälsovård som hälso- och sjukvårdssystemen tillhandahåller, kan bidra till att förbättra systemens hälsoresultat och minska kostnaderna så att de därigenom blir mer finansiellt hållbara. Kommissionen bör åta sig en samordnande roll i anslutning till utbytet av nationella erfarenheter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.8

Att främja primärvården, som är en grundläggande del av den hälsovård som hälso- och sjukvårdssystemen tillhandahåller, kan bidra till att förbättra systemens hälsoresultat och minska kostnaderna så att de därigenom blir mer finansiellt hållbara. Kommissionen bör åta sig en samordnande roll i anslutning till utbytet av nationella erfarenheter mellan medlemsstaterna.

| 1.9 | Kommittén anser att man måste begränsa utgifterna för läkemedel och avancerad teknik, eftersom de har en oerhört stor betydelse för hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. De nationella organen och EU:s organ måste spela en avgörande roll när det gäller att utvärdera den effektivitet och säkerhet som de läkemedel och den teknik som introduceras på marknaden kan bidra med. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén anser att man måste begränsa utgifterna för läkemedel och avancerad teknik, eftersom de har en oerhört stor betydelse för hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. De nationella organen och EU:s organ måste spela en avgörande roll när det gäller att utvärdera den effektivitet och säkerhet som de läkemedel och den teknik som introduceras på marknaden kan bidra med.

| 1.10 | Informations- och kommunikationstekniken måste fortsätta att spela en allt viktigare roll för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem, men vi får inte glömma att den mänskliga dimensionen måste stå i centrum för e-hälsan. |
| --- | --- |

1.10

Informations- och kommunikationstekniken måste fortsätta att spela en allt viktigare roll för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem, men vi får inte glömma att den mänskliga dimensionen måste stå i centrum för e-hälsan.

| 1.11 | För att främja en god förvaltning av hälso- och sjukvårdssystem i EU och se till att patienternas synpunkter vederbörligen beaktas, bör man i datainsamlingen och i övervakningen och utvärderingen rörande hälso- och sjukvårdssystemens tillgänglighet, effektivitet och anpassningsbarhet fullt ut utnyttja feedback från patienterna och säkerställa ett genomgående och aktivt deltagande av patientorganisationer, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.11

För att främja en god förvaltning av hälso- och sjukvårdssystem i EU och se till att patienternas synpunkter vederbörligen beaktas, bör man i datainsamlingen och i övervakningen och utvärderingen rörande hälso- och sjukvårdssystemens tillgänglighet, effektivitet och anpassningsbarhet fullt ut utnyttja feedback från patienterna och säkerställa ett genomgående och aktivt deltagande av patientorganisationer, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter.

2.   Inledning

| 2.1 | I artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att när unionen vidtar åtgärder på folkhälsoområdet ska den respektera medlemsstaternas ansvar när det gäller att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik samt för att organisera och ge hälso- och sjukvård. I punkt 7 i samma artikel fastställs att medlemsstaternas ansvarsområden inbegriper hälso- och sjukvårdsförvaltning och fördelning av de resurser som tilldelas denna. |
| --- | --- |

2.1

I artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att när unionen vidtar åtgärder på folkhälsoområdet ska den respektera medlemsstaternas ansvar när det gäller att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik samt för att organisera och ge hälso- och sjukvård. I punkt 7 i samma artikel fastställs att medlemsstaternas ansvarsområden inbegriper hälso- och sjukvårdsförvaltning och fördelning av de resurser som tilldelas denna.

| 2.2 | EU:s manöverutrymme beträffande medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem är därför begränsat till åtgärder i de folkhälsofrågor som anges i ovannämnda artikel. Trots detta innebär emellertid kommissionens roll när det gäller att bidra med stöd, finansiering och samordning av initiativen att man också kan bidra med ett betydande mervärde i fråga om andra aspekter på folkhälsoområdet och därmed göra det möjligt för medlemsstaterna att fokusera på att konsolidera och förbättra sina nationella hälso- och sjukvårdssystem. Dessa system bygger på gemensamma europeiska värderingar som allmängiltighet, tillgång till vård av god kvalitet, jämlikhet och solidaritet, såsom tillkännagavs av Europeiska rådet i juni 2006 (1). Medlemsstaternas hälsovårdsministrar tillkännagav i sin förklaring att hälso- och sjukvårdssystemen är en grundläggande del av den sociala infrastrukturen i EU. |
| --- | --- |

2.2

EU:s manöverutrymme beträffande medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem är därför begränsat till åtgärder i de folkhälsofrågor som anges i ovannämnda artikel. Trots detta innebär emellertid kommissionens roll när det gäller att bidra med stöd, finansiering och samordning av initiativen att man också kan bidra med ett betydande mervärde i fråga om andra aspekter på folkhälsoområdet och därmed göra det möjligt för medlemsstaterna att fokusera på att konsolidera och förbättra sina nationella hälso- och sjukvårdssystem. Dessa system bygger på gemensamma europeiska värderingar som allmängiltighet, tillgång till vård av god kvalitet, jämlikhet och solidaritet, såsom tillkännagavs av Europeiska rådet i juni 2006 (1). Medlemsstaternas hälsovårdsministrar tillkännagav i sin förklaring att hälso- och sjukvårdssystemen är en grundläggande del av den sociala infrastrukturen i EU.

| 2.3 | I kommissionens meddelande redovisas en rad svårigheter som de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen har varit tvungna att ta itu med, och som maximerats på grund av den ekonomiska krisen. Svårigheterna kan sammanfattas i ökande hälso- och sjukvårdskostnader, en åldrande befolkning och därmed en ökning av kroniska sjukdomar, vilket leder till en växande efterfrågan på hälso- och sjukvård, en ojämn fördelning av vårdpersonal, som det råder brist på i vissa medlemsstater, och en ojämlik tillgång till sjukvård. |
| --- | --- |

2.3

I kommissionens meddelande redovisas en rad svårigheter som de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen har varit tvungna att ta itu med, och som maximerats på grund av den ekonomiska krisen. Svårigheterna kan sammanfattas i ökande hälso- och sjukvårdskostnader, en åldrande befolkning och därmed en ökning av kroniska sjukdomar, vilket leder till en växande efterfrågan på hälso- och sjukvård, en ojämn fördelning av vårdpersonal, som det råder brist på i vissa medlemsstater, och en ojämlik tillgång till sjukvård.

| 2.4 | Mot denna bakgrund, och med utgångspunkt i Europeiska rådets slutsatser från juni 2011 (2) och december 2013 (3) har kommissionen utarbetat detta meddelande, som man begärt att EESK ska yttra sig om. Meddelandet välkomnades av rådet i juni 2014 i slutsatserna om den ekonomiska krisen och hälso- och sjukvården (4). |
| --- | --- |

2.4

Mot denna bakgrund, och med utgångspunkt i Europeiska rådets slutsatser från juni 2011 (2) och december 2013 (3) har kommissionen utarbetat detta meddelande, som man begärt att EESK ska yttra sig om. Meddelandet välkomnades av rådet i juni 2014 i slutsatserna om den ekonomiska krisen och hälso- och sjukvården (4).

| 2.5 | I meddelandet föreslås en EU-agenda för effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem som respekterar medlemsstaternas behörighet och som tillhandahåller riktlinjer och övervaknings- och utvärderingsverktyg. Det består av följande delar: |
| --- | --- |

2.5

I meddelandet föreslås en EU-agenda för effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem som respekterar medlemsstaternas behörighet och som tillhandahåller riktlinjer och övervaknings- och utvärderingsverktyg. Det består av följande delar:

| 2.5.1 | Stöd till ökad effektivitet i hälso- och sjukvårdssystemen utifrån tre aspekter: utvärderingar av hälso- och sjukvårdssystemens resultat, vårdkvalitet, inbegripet patientsäkerhet, samt integration av vården; Förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård via åtgärder beträffande vårdpersonalen, en kostnadseffektiv användning av läkemedel och ett optimalt genomförande av direktiv 2011/24/EU; Mer anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem med hjälp av följande tre åtgärder: Utvärdering av medicinska metoder, hälsoinformationssystem och e-hälsa. |
| --- | --- |

2.5.1

Stöd till ökad effektivitet i hälso- och sjukvårdssystemen utifrån tre aspekter: utvärderingar av hälso- och sjukvårdssystemens resultat, vårdkvalitet, inbegripet patientsäkerhet, samt integration av vården; Förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård via åtgärder beträffande vårdpersonalen, en kostnadseffektiv användning av läkemedel och ett optimalt genomförande av direktiv 2011/24/EU; Mer anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem med hjälp av följande tre åtgärder: Utvärdering av medicinska metoder, hälsoinformationssystem och e-hälsa.

3.   Kommentarer till bakgrunden till meddelandet

| 3.1 | De ökande kostnaderna för hälso- och sjukvård och en åldrande befolkning i kombination med en ökning av vissa kroniska sjukdomar som huvudsakligen drabbar de äldre är inte problem som uppstått under de senaste tio åren. De har utvecklats under flera decennier och förvärrats under den nuvarande krisen, vilket har lett till minskade resurser på detta område. Det behövs följaktligen en strategisk plan som fokuserar på hur man på ett effektivt sätt ska hantera det stigande behovet av medel som hälso- och sjukvårdssystemen kommer att ställas inför under de kommande åren för att kunna ta hand om en åldrande befolkning med ett växande vårdbehov på grund av att medellivslängden ökar. |
| --- | --- |

3.1

De ökande kostnaderna för hälso- och sjukvård och en åldrande befolkning i kombination med en ökning av vissa kroniska sjukdomar som huvudsakligen drabbar de äldre är inte problem som uppstått under de senaste tio åren. De har utvecklats under flera decennier och förvärrats under den nuvarande krisen, vilket har lett till minskade resurser på detta område. Det behövs följaktligen en strategisk plan som fokuserar på hur man på ett effektivt sätt ska hantera det stigande behovet av medel som hälso- och sjukvårdssystemen kommer att ställas inför under de kommande åren för att kunna ta hand om en åldrande befolkning med ett växande vårdbehov på grund av att medellivslängden ökar.

| 3.1.1 | Hälsofrämjande åtgärder och åtgärder för att förebygga sjukdomar kommer att bli mycket viktigt inom hälso- och sjukvårdssystemen, eftersom de är till för att skydda hälsan. Vårdkostnaderna kan minskas avsevärt om man investerar i hälsoundervisning och uppmuntrar en mer aktiv och hälsosam livsstil i syfte att minska övervikt, rökning och alkoholkonsumtion. Regelbunden cancerscreening och hälsokontroll kan ge fler äldre möjlighet till ett långt liv med god hälsa efter pensioneringen. |
| --- | --- |

3.1.1

Hälsofrämjande åtgärder och åtgärder för att förebygga sjukdomar kommer att bli mycket viktigt inom hälso- och sjukvårdssystemen, eftersom de är till för att skydda hälsan. Vårdkostnaderna kan minskas avsevärt om man investerar i hälsoundervisning och uppmuntrar en mer aktiv och hälsosam livsstil i syfte att minska övervikt, rökning och alkoholkonsumtion. Regelbunden cancerscreening och hälsokontroll kan ge fler äldre möjlighet till ett långt liv med god hälsa efter pensioneringen.

| 3.2 | Kommittén ställer sig bakom tanken att medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem måste baseras på principer och värderingar som allmängiltighet, tillgänglighet för alla, rättvisa och solidaritet. Det är principer som garanterar att alla EU-medborgare har rätt till hälso- och sjukvårdstjänster, och som säkrar en korrekt och rättidig användning av hälsovården för att uppnå bästa möjliga hälsotillstånd. Hälso- och sjukvårdstjänsterna ska erbjudas på ett jämlikt sätt, oberoende av bostadsort, kön, funktionsnedsättning, inkomstnivå, ålder, ras eller andra faktorer. Vidare ska vårdsektorn finansieras med offentliga medel (via skatter och/eller sjukförsäkringar) som en del av en rättvis omfördelning av resurserna. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén ställer sig bakom tanken att medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem måste baseras på principer och värderingar som allmängiltighet, tillgänglighet för alla, rättvisa och solidaritet. Det är principer som garanterar att alla EU-medborgare har rätt till hälso- och sjukvårdstjänster, och som säkrar en korrekt och rättidig användning av hälsovården för att uppnå bästa möjliga hälsotillstånd. Hälso- och sjukvårdstjänsterna ska erbjudas på ett jämlikt sätt, oberoende av bostadsort, kön, funktionsnedsättning, inkomstnivå, ålder, ras eller andra faktorer. Vidare ska vårdsektorn finansieras med offentliga medel (via skatter och/eller sjukförsäkringar) som en del av en rättvis omfördelning av resurserna.

| 3.3 | Kommittén anser att den ekonomiska kris som drabbat EU rent generellt, men särskilt vissa länder, inte får bli en ursäkt för att skapa en klyfta mellan första och andra klassens medborgare, eftersom vi alla har samma rätt när det gäller att skydda vår hälsa. Kommittén bör också övervaka att vårdtjänsterna i de olika medlemsstaterna, trots skillnader i fråga om kapacitet och kvalitet, även omfattar de EU-medborgare som inte arbetar i sitt ursprungsland utan tillfälligt arbetar i ett annat land. Systemen kan inte bli effektiva och hållbara om vi glömmer dem som de är till för. Trots kostnaderna för hälso- och sjukvård är hälsa inte en handelsvara, och den får under inga förhållanden vara avhängig av medborgarnas köpkraft. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén anser att den ekonomiska kris som drabbat EU rent generellt, men särskilt vissa länder, inte får bli en ursäkt för att skapa en klyfta mellan första och andra klassens medborgare, eftersom vi alla har samma rätt när det gäller att skydda vår hälsa. Kommittén bör också övervaka att vårdtjänsterna i de olika medlemsstaterna, trots skillnader i fråga om kapacitet och kvalitet, även omfattar de EU-medborgare som inte arbetar i sitt ursprungsland utan tillfälligt arbetar i ett annat land. Systemen kan inte bli effektiva och hållbara om vi glömmer dem som de är till för. Trots kostnaderna för hälso- och sjukvård är hälsa inte en handelsvara, och den får under inga förhållanden vara avhängig av medborgarnas köpkraft.

| 3.4 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hävdade i sitt yttrande (5) om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Solidaritet i hälsa: Att minska ojämlikhet i hälsa i EU” (6) att ”kommissionen bör utnyttja tillgängliga redskap på bästa möjliga sätt (t.ex. den öppna samordningsmetoden, konsekvensbedömningar, forskningsprogram, indikatorer, samarbete med internationella organisationer) och tillsammans med medlemsstaterna överväga nya metoder för att se till att EU:s politik och insatser bidrar till att åtgärda de faktorer som skapar eller medverkar till ojämlikhet i hälsa i hela EU”. Vi vill bekräfta budskapet i yttrandet och stöder alla rekommendationer kommittén har lagt fram i syfte att minska ojämlikheterna när det gäller hälsa. |
| --- | --- |

3.4

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hävdade i sitt yttrande (5) om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Solidaritet i hälsa: Att minska ojämlikhet i hälsa i EU” (6) att ”kommissionen bör utnyttja tillgängliga redskap på bästa möjliga sätt (t.ex. den öppna samordningsmetoden, konsekvensbedömningar, forskningsprogram, indikatorer, samarbete med internationella organisationer) och tillsammans med medlemsstaterna överväga nya metoder för att se till att EU:s politik och insatser bidrar till att åtgärda de faktorer som skapar eller medverkar till ojämlikhet i hälsa i hela EU”. Vi vill bekräfta budskapet i yttrandet och stöder alla rekommendationer kommittén har lagt fram i syfte att minska ojämlikheterna när det gäller hälsa.

| 3.5 | I EESK:s yttrande (7) om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt, det tredje fleråriga programmet för EU-åtgärder på hälsoområdet för perioden 2014–2020” (8) kommenterade kommittén vissa aspekter i meddelandet. I detta sammanhang vill vi återigen framhålla våra kommentarer när det gäller utvärderingen av medicinsk teknik, utbildningen av vårdpersonal, införande av evidensbaserad medicin och utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

3.5

I EESK:s yttrande (7) om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt, det tredje fleråriga programmet för EU-åtgärder på hälsoområdet för perioden 2014–2020” (8) kommenterade kommittén vissa aspekter i meddelandet. I detta sammanhang vill vi återigen framhålla våra kommentarer när det gäller utvärderingen av medicinsk teknik, utbildningen av vårdpersonal, införande av evidensbaserad medicin och utbyte av god praxis.

| 3.6 | Kommittén anser att det är mycket viktigt att vårdsektorn införlivas i den europeiska planeringsterminen. Den betydelse som sektorn har för medlemsstaternas bruttonationalprodukt, det stora antal arbetstillfällen som den genererar och den innovationskapacitet som den uppvisar är tillräckliga motiv för att inkludera sektorn. De rekommendationer som den europeiska planeringsterminens utvärderingar utmynnar i bör emellertid endast genomföras under förutsättning att de principer och värderingar som medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem vilar på inte åsidosätts. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén anser att det är mycket viktigt att vårdsektorn införlivas i den europeiska planeringsterminen. Den betydelse som sektorn har för medlemsstaternas bruttonationalprodukt, det stora antal arbetstillfällen som den genererar och den innovationskapacitet som den uppvisar är tillräckliga motiv för att inkludera sektorn. De rekommendationer som den europeiska planeringsterminens utvärderingar utmynnar i bör emellertid endast genomföras under förutsättning att de principer och värderingar som medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem vilar på inte åsidosätts.

| 3.7 | Om man förbättrar hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet enbart i syfte att uppnå goda resultat åsidosätter man andra aspekter som man mot bakgrund av knappa resurser och budgetbegränsningar borde ta hänsyn till. På så sätt kan ett effektivt och högvärdigt hälso- och sjukvårdssystem maximera vårdens kvalitet och uppnådda resultat med de resurser som är tillgängliga. Med andra ord kan vi inte förbättra vårdsystemets effektivitet utan att ta hänsyn till dess kostnadseffektivitet. Man måste säkra resursernas värde genom att använda dem på ett så effektivt sätt som möjligt och koppla begreppet vetenskaplig-teknisk kvalitet till begreppen effektivitet och hållbarhet som en grundläggande aspekt när det gäller organisationen av hälso- och sjukvården och yrkesutövningen. |
| --- | --- |

3.7

Om man förbättrar hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet enbart i syfte att uppnå goda resultat åsidosätter man andra aspekter som man mot bakgrund av knappa resurser och budgetbegränsningar borde ta hänsyn till. På så sätt kan ett effektivt och högvärdigt hälso- och sjukvårdssystem maximera vårdens kvalitet och uppnådda resultat med de resurser som är tillgängliga. Med andra ord kan vi inte förbättra vårdsystemets effektivitet utan att ta hänsyn till dess kostnadseffektivitet. Man måste säkra resursernas värde genom att använda dem på ett så effektivt sätt som möjligt och koppla begreppet vetenskaplig-teknisk kvalitet till begreppen effektivitet och hållbarhet som en grundläggande aspekt när det gäller organisationen av hälso- och sjukvården och yrkesutövningen.

| 3.8 | Vi ställer oss bakom kommissionens och medlemsstaternas arbete i syfte att införa indikatorer på EU-nivå som gör det möjligt att mäta hur effektiva hälsoåtgärderna är. I detta syfte bör samtliga medlemsstater inrätta och förfoga över godkända system för insamling av uppgifter som är genomsynliga och objektiva och som gör det möjligt att genomföra en helhetsbedömning. Detta kan underlätta samarbetsåtgärder, som i sin tur kan reducera den existerande ojämlikheten på hälsoområdet mellan medlemsstaterna och i enskilda stater. Nu, i början av 2000-talet, är det inte acceptabelt att det fortfarande saknas jämförbara data. Utan tillförlitliga, relevanta och adekvata data är det omöjligt att göra framsteg, och det går inte att ta fram enhetliga indikatorer som stöd för beslutsfattande och vetenskaplig analys. |
| --- | --- |

3.8

Vi ställer oss bakom kommissionens och medlemsstaternas arbete i syfte att införa indikatorer på EU-nivå som gör det möjligt att mäta hur effektiva hälsoåtgärderna är. I detta syfte bör samtliga medlemsstater inrätta och förfoga över godkända system för insamling av uppgifter som är genomsynliga och objektiva och som gör det möjligt att genomföra en helhetsbedömning. Detta kan underlätta samarbetsåtgärder, som i sin tur kan reducera den existerande ojämlikheten på hälsoområdet mellan medlemsstaterna och i enskilda stater. Nu, i början av 2000-talet, är det inte acceptabelt att det fortfarande saknas jämförbara data. Utan tillförlitliga, relevanta och adekvata data är det omöjligt att göra framsteg, och det går inte att ta fram enhetliga indikatorer som stöd för beslutsfattande och vetenskaplig analys.

| 3.9 | Hälsoindikatorernas användbarhet beror på deras tillförlitlighet, som är en förutsättning för att kunna göra jämförelser. I sitt meddelande erkänner kommissionen denna brist på tillförlitlighet, som innebär att det är svårt att jämföra de uppnådda resultaten. Kommittén stöder därför systemet med europeiska hälsoindikatorer som tillhandahåller jämförbara uppgifter om hälsa och beteendemönster som påverkar hälsotillståndet, samt om sjukdomar och hälso- och sjukvårdssystem, vilket kan göra det möjligt för vissa medlemsstater att förbättra sina informationssystem och införa de indikatorer som saknas, så att det generella utbytet av god praxis främjas. Vi är också positiva till den gemensamma bedömningsram på hälso- och sjukvårdsområdet som utarbetats av kommittén för socialt skydds undergrupp för indikatorer. |
| --- | --- |

3.9

Hälsoindikatorernas användbarhet beror på deras tillförlitlighet, som är en förutsättning för att kunna göra jämförelser. I sitt meddelande erkänner kommissionen denna brist på tillförlitlighet, som innebär att det är svårt att jämföra de uppnådda resultaten. Kommittén stöder därför systemet med europeiska hälsoindikatorer som tillhandahåller jämförbara uppgifter om hälsa och beteendemönster som påverkar hälsotillståndet, samt om sjukdomar och hälso- och sjukvårdssystem, vilket kan göra det möjligt för vissa medlemsstater att förbättra sina informationssystem och införa de indikatorer som saknas, så att det generella utbytet av god praxis främjas. Vi är också positiva till den gemensamma bedömningsram på hälso- och sjukvårdsområdet som utarbetats av kommittén för socialt skydds undergrupp för indikatorer.

| 3.10 | Ett faktiskt erkännande av universell tillgång till vård kan undergrävas på grund av problem i fråga om vårdsystemens tillgänglighet. När det är problem med tillgängligheten drabbas alltid de befolkningsgrupper som har minst egna resurser. Om vi vill minska ojämlikheterna när det gäller hälsa är tillgängligheten den viktigaste faktorn som man måste ta itu med. En faktisk etablering av primärvård i landsbygdsområden, förekomst av akutmottagningar i närområdet, adekvat transport- och kommunikationsinfrastruktur, tillgång till specialistbehandling och införande av delbetalning av egenavgifter (med hänsyn till inkomstnivån) är några av de viktigaste faktorerna för att säkra att medborgarna har tillgång till vårdtjänster, och det är med utgångspunkt i dessa faktorer som medlemsstaterna bör agera. |
| --- | --- |

3.10

Ett faktiskt erkännande av universell tillgång till vård kan undergrävas på grund av problem i fråga om vårdsystemens tillgänglighet. När det är problem med tillgängligheten drabbas alltid de befolkningsgrupper som har minst egna resurser. Om vi vill minska ojämlikheterna när det gäller hälsa är tillgängligheten den viktigaste faktorn som man måste ta itu med. En faktisk etablering av primärvård i landsbygdsområden, förekomst av akutmottagningar i närområdet, adekvat transport- och kommunikationsinfrastruktur, tillgång till specialistbehandling och införande av delbetalning av egenavgifter (med hänsyn till inkomstnivån) är några av de viktigaste faktorerna för att säkra att medborgarna har tillgång till vårdtjänster, och det är med utgångspunkt i dessa faktorer som medlemsstaterna bör agera.

| 3.11 | EESK delar kommissionens farhågor och inser att vi genom att underteckna FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning också måste vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att trygga funktionsnedsattas tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, bl.a. måste vi se till att inrättningarna är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.11

EESK delar kommissionens farhågor och inser att vi genom att underteckna FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning också måste vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att trygga funktionsnedsattas tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, bl.a. måste vi se till att inrättningarna är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning.

| 3.12 | EESK håller med kommissionen om att man måste upprätthålla stabila finansieringsmekanismer för hälso- och sjukvårdstjänsterna. En blandad finansiering, bestående av en kombination av avgifter och skatter, skulle erbjuda en stabil finansieringsram för vårdsystemen. En förbättring av systemens anpassningsbarhet och motståndskraft är också kopplad till en mycket professionell förvaltning baserad på effektiva informationssystem, där man exakt kan beräkna kostnaderna för hälso- och sjukvården. Allt detta kan tillsammans med en högt kvalificerad och motiverad vårdpersonal utgöra ett solitt och stadigt fundament för ett hållbart vårdsystem. |
| --- | --- |

3.12

EESK håller med kommissionen om att man måste upprätthålla stabila finansieringsmekanismer för hälso- och sjukvårdstjänsterna. En blandad finansiering, bestående av en kombination av avgifter och skatter, skulle erbjuda en stabil finansieringsram för vårdsystemen. En förbättring av systemens anpassningsbarhet och motståndskraft är också kopplad till en mycket professionell förvaltning baserad på effektiva informationssystem, där man exakt kan beräkna kostnaderna för hälso- och sjukvården. Allt detta kan tillsammans med en högt kvalificerad och motiverad vårdpersonal utgöra ett solitt och stadigt fundament för ett hållbart vårdsystem.

| 3.13 | EESK delar kommissionens åsikt att en av de största utmaningarna som vissa av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem står inför är bristen på sjukvårdspersonal. Denna brist förvärras av att många sjukvårdsutbildade flyttar till andra medlemsstater eller till länder utanför EU. Eftersom anledningarna är varierade och komplexa anser vi att den agenda som kommissionen föreslår bör innehålla åtgärder som gör vårdyrkena mer attraktiva för ungdomar, så att det inte bara blir alltfler som väljer dessa utbildningar utan att även yrkesutövandet blir attraktivt, både professionellt och arbetsmässigt. |
| --- | --- |

3.13

EESK delar kommissionens åsikt att en av de största utmaningarna som vissa av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem står inför är bristen på sjukvårdspersonal. Denna brist förvärras av att många sjukvårdsutbildade flyttar till andra medlemsstater eller till länder utanför EU. Eftersom anledningarna är varierade och komplexa anser vi att den agenda som kommissionen föreslår bör innehålla åtgärder som gör vårdyrkena mer attraktiva för ungdomar, så att det inte bara blir alltfler som väljer dessa utbildningar utan att även yrkesutövandet blir attraktivt, både professionellt och arbetsmässigt.

4.   Kommentarer till EU:s agenda för effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem

| 4.1 | I dagens högt utvecklade samhällen betraktas utvärderingen av hälso- och sjukvårdssystemens prestanda bland annat som ett verktyg för att göra tillhandahållarna av hälso- och sjukvård ansvariga inför användarna och som ett planeringsverktyg inför framtiden. För att fördjupa förpliktelserna i enlighet med Tallinndeklarationen stöder kommittén tanken att medlemsstaterna ska ha tillgång till instrument och metoder som gör det möjligt att närma vårdsystemen till varandra och minska de interna och externa ojämlikheterna i dessa system. |
| --- | --- |

4.1

I dagens högt utvecklade samhällen betraktas utvärderingen av hälso- och sjukvårdssystemens prestanda bland annat som ett verktyg för att göra tillhandahållarna av hälso- och sjukvård ansvariga inför användarna och som ett planeringsverktyg inför framtiden. För att fördjupa förpliktelserna i enlighet med Tallinndeklarationen stöder kommittén tanken att medlemsstaterna ska ha tillgång till instrument och metoder som gör det möjligt att närma vårdsystemen till varandra och minska de interna och externa ojämlikheterna i dessa system.

| 4.2 | Patientsäkerheten innebär att onödiga skaderisker som kan drabba patienterna måste minimeras, vilket betyder frånvaro av skador och olyckshändelser som kan hänföras till sjukvården eller medicinska misstag. Patienternas säkerhet kan främjas genom riskhantering, rapportering, analys och uppföljning av incidenter, samt införande av lösningar för att minimera risken för att händelsen ska upprepas. EESK framhåller återigen sina rekommendationer i yttrandet (9) om ”Förslag till rådets rekommendation om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner” (10) och utvidgar dem till att omfatta alla risker som inte är förbundna med infektioner. Vi vill särskilt betona att biverkningar måste rapporteras och att åtgärder måste vidtas för att komma tillrätta med dem. Åtgärder i detta syfte bör utformas. |
| --- | --- |

4.2

Patientsäkerheten innebär att onödiga skaderisker som kan drabba patienterna måste minimeras, vilket betyder frånvaro av skador och olyckshändelser som kan hänföras till sjukvården eller medicinska misstag. Patienternas säkerhet kan främjas genom riskhantering, rapportering, analys och uppföljning av incidenter, samt införande av lösningar för att minimera risken för att händelsen ska upprepas. EESK framhåller återigen sina rekommendationer i yttrandet (9) om ”Förslag till rådets rekommendation om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner” (10) och utvidgar dem till att omfatta alla risker som inte är förbundna med infektioner. Vi vill särskilt betona att biverkningar måste rapporteras och att åtgärder måste vidtas för att komma tillrätta med dem. Åtgärder i detta syfte bör utformas.

| 4.3 | Vården av patienterna bör samordnas mellan alla nivåer inom vården så att primärvården får större betydelse för diagnos och behandling av hälsoproblem. Ett primärvårdsnät av god kvalitet, som är väl utvecklat och mycket professionellt, innebär att man kommer närmare hälsoproblemen och kan undvika onödiga specialistingrepp och minska vårdkostnaderna, eftersom sjukhusvistelserna kan begränsas. Kommissionen bör åta sig en samordnande roll i anslutning till utbytet av nationella erfarenheter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3

Vården av patienterna bör samordnas mellan alla nivåer inom vården så att primärvården får större betydelse för diagnos och behandling av hälsoproblem. Ett primärvårdsnät av god kvalitet, som är väl utvecklat och mycket professionellt, innebär att man kommer närmare hälsoproblemen och kan undvika onödiga specialistingrepp och minska vårdkostnaderna, eftersom sjukhusvistelserna kan begränsas. Kommissionen bör åta sig en samordnande roll i anslutning till utbytet av nationella erfarenheter mellan medlemsstaterna.

| 4.4 | Den andel som de anställda inom vårdsektorn utgör av det totala antalet förvärvsarbetande inom EU är tillräckligt stor för att brist på vårdpersonal ska kunna betraktas som ett hälsoproblem. För att undvika sådana situationer bör planeringen av vårdutbildningen, som i dag är en fråga för medlemsstaterna, följas upp och analyseras av EU. På så sätt kan man få till stånd ett samarbete med medlemsstaterna i syfte att bibehålla en kritisk massa av fackfolk så att en befolkning med ett växande vårdbehov ska kunna erhålla vård. Vidare anser vi att man för att kunna utveckla den nödvändiga utbildnings- och universitetskapaciteten måste erbjuda finansiellt stöd. |
| --- | --- |

4.4

Den andel som de anställda inom vårdsektorn utgör av det totala antalet förvärvsarbetande inom EU är tillräckligt stor för att brist på vårdpersonal ska kunna betraktas som ett hälsoproblem. För att undvika sådana situationer bör planeringen av vårdutbildningen, som i dag är en fråga för medlemsstaterna, följas upp och analyseras av EU. På så sätt kan man få till stånd ett samarbete med medlemsstaterna i syfte att bibehålla en kritisk massa av fackfolk så att en befolkning med ett växande vårdbehov ska kunna erhålla vård. Vidare anser vi att man för att kunna utveckla den nödvändiga utbildnings- och universitetskapaciteten måste erbjuda finansiellt stöd.

| 4.5 | En högkvalitativ teknisk och vetenskaplig utbildning är oundgänglig om vi vill förfoga över högt kvalificerad vårdpersonal som framgångsrikt kan hantera EU-medborgarnas vårdbehov. Vi anser dessutom att medlemsstaterna även bör säkra och uppmuntra de etiska aspekterna av utbildningen. |
| --- | --- |

4.5

En högkvalitativ teknisk och vetenskaplig utbildning är oundgänglig om vi vill förfoga över högt kvalificerad vårdpersonal som framgångsrikt kan hantera EU-medborgarnas vårdbehov. Vi anser dessutom att medlemsstaterna även bör säkra och uppmuntra de etiska aspekterna av utbildningen.

| 4.6 | Utgifterna för medicin är en av de viktigaste faktorerna som påverkar de totala vårdkostnaderna och kostnadernas hållbarhet. Recept på det verksamma ämnet (den internationella generiska benämning som rekommenderas av världshälsoorganisationen) är en möjlighet när det gäller att minska utgifterna för läkemedel, om receptet gäller det verksamma ämnet och inte det kommersiella namnet. Det finns redan exempel på detta slags recept inom vissa sjukvårdsorganisationer i EU, som kan utgöra en förebild för andra länder. Innan man vidtar några åtgärder bör man ta hänsyn till behoven av forskning kring nya läkemedel och hur forskningen ska finansieras. |
| --- | --- |

4.6

Utgifterna för medicin är en av de viktigaste faktorerna som påverkar de totala vårdkostnaderna och kostnadernas hållbarhet. Recept på det verksamma ämnet (den internationella generiska benämning som rekommenderas av världshälsoorganisationen) är en möjlighet när det gäller att minska utgifterna för läkemedel, om receptet gäller det verksamma ämnet och inte det kommersiella namnet. Det finns redan exempel på detta slags recept inom vissa sjukvårdsorganisationer i EU, som kan utgöra en förebild för andra länder. Innan man vidtar några åtgärder bör man ta hänsyn till behoven av forskning kring nya läkemedel och hur forskningen ska finansieras.

| 4.7 | Kommittén ställer sig bakom kommissionens synpunkter i det meddelande som är föremål för föreliggande yttrande när det gäller ett optimalt genomförande av direktiv 2011/24/EU (11). Vi anser dock inte att detta är det viktigaste problemet för medborgarnas tillgång till de nationella vårdsystemen, och vi tror inte heller att ett optimalt genomförande av direktivet kommer att underlätta deras tillgång till de nationella vårdsystemen. För att öka tillgången till hälso- och sjukvård bör man i meddelandet fokusera på att öka täckningsgraden ända tills alla medborgare omfattas, erbjuda ett så stort utbud som möjligt av hälsotjänster till rimliga priser och undvika att egenavgifterna utgör ett hinder för de mest utsatta gruppernas tillgång till vård. Att garantera en säker gränsöverskridande behandling av hög kvalitet är ingen garanti för att medborgaren erhåller grundläggande sjukvård i sitt hemland. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén ställer sig bakom kommissionens synpunkter i det meddelande som är föremål för föreliggande yttrande när det gäller ett optimalt genomförande av direktiv 2011/24/EU (11). Vi anser dock inte att detta är det viktigaste problemet för medborgarnas tillgång till de nationella vårdsystemen, och vi tror inte heller att ett optimalt genomförande av direktivet kommer att underlätta deras tillgång till de nationella vårdsystemen. För att öka tillgången till hälso- och sjukvård bör man i meddelandet fokusera på att öka täckningsgraden ända tills alla medborgare omfattas, erbjuda ett så stort utbud som möjligt av hälsotjänster till rimliga priser och undvika att egenavgifterna utgör ett hinder för de mest utsatta gruppernas tillgång till vård. Att garantera en säker gränsöverskridande behandling av hög kvalitet är ingen garanti för att medborgaren erhåller grundläggande sjukvård i sitt hemland.

| 4.8 | Medicinsk forskning och innovation innebär att det införs ny medicinsk teknik som svar på de diagnostiska och terapeutiska utmaningar som läkarvetenskapen står inför. De höga kostnaderna för denna teknik och dess förmodade effektivitet kräver ett effektivt system för utvärdering av tekniken. Kommittén anser att det är mycket intressant att det europeiska nätverket för utvärdering av medicinska metoder (EUnetHTA) tillför ett mervärde till medlemsstaternas nationella och regionala organ, vilket ger samverkanseffekter och underlättar förmedlingen av dess utvärderingar. |
| --- | --- |

4.8

Medicinsk forskning och innovation innebär att det införs ny medicinsk teknik som svar på de diagnostiska och terapeutiska utmaningar som läkarvetenskapen står inför. De höga kostnaderna för denna teknik och dess förmodade effektivitet kräver ett effektivt system för utvärdering av tekniken. Kommittén anser att det är mycket intressant att det europeiska nätverket för utvärdering av medicinska metoder (EUnetHTA) tillför ett mervärde till medlemsstaternas nationella och regionala organ, vilket ger samverkanseffekter och underlättar förmedlingen av dess utvärderingar.

| 4.9 | Användningen av informationsteknik i samband med patientjournaler är ett framsteg som inte bör begränsas till enskilda vårdinrättningar. En digital patientjournal, som är tillgänglig för all vårdpersonal som behandlar patienten i fråga, bör vara en målsättning även om den just nu verkar avlägsen. EU bör stödja elektroniska hälsoinformationssystem, som innebär att medborgarnas patientjournaler kan följa dem vart de än beger sig. Elektroniska journaler är ett redskap som är till stor nytta för patienten, men det är samtidigt en utmaning för förvaltningarna, då de i sina hälso- och sjukvårdssystem ska införliva kompatibla applikationer som gör det möjligt för all sjukvårdspersonal att få kännedom om en medborgares hälsoproblem, oavsett var denne befinner sig. Det är en gigantisk utmaning, men vi anser att om den kan övervinnas kommer det att innebära att EU-medborgarnas hälsa förbättras. |
| --- | --- |

4.9

Användningen av informationsteknik i samband med patientjournaler är ett framsteg som inte bör begränsas till enskilda vårdinrättningar. En digital patientjournal, som är tillgänglig för all vårdpersonal som behandlar patienten i fråga, bör vara en målsättning även om den just nu verkar avlägsen. EU bör stödja elektroniska hälsoinformationssystem, som innebär att medborgarnas patientjournaler kan följa dem vart de än beger sig. Elektroniska journaler är ett redskap som är till stor nytta för patienten, men det är samtidigt en utmaning för förvaltningarna, då de i sina hälso- och sjukvårdssystem ska införliva kompatibla applikationer som gör det möjligt för all sjukvårdspersonal att få kännedom om en medborgares hälsoproblem, oavsett var denne befinner sig. Det är en gigantisk utmaning, men vi anser att om den kan övervinnas kommer det att innebära att EU-medborgarnas hälsa förbättras.

| 4.10 | Det är särskilt viktigt att medborgarna har tillgång till de elektroniska hälsoinformationssystemen, exempelvis för att få tillgång till information om vilka sjukvårdsprodukter avsedda för mänskligt bruk som är godkända av de behöriga myndigheterna. Informationen bör vara begriplig, exakt, aktuell och säker, så att varje medborgare som så önskar kan komplettera den information som de fått av den vårdpersonal som har hand om dem. |
| --- | --- |

4.10

Det är särskilt viktigt att medborgarna har tillgång till de elektroniska hälsoinformationssystemen, exempelvis för att få tillgång till information om vilka sjukvårdsprodukter avsedda för mänskligt bruk som är godkända av de behöriga myndigheterna. Informationen bör vara begriplig, exakt, aktuell och säker, så att varje medborgare som så önskar kan komplettera den information som de fått av den vårdpersonal som har hand om dem.

| 4.11 | I samband med yttrandet (12) om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 – Innovativ hälsovård för det 21:a århundradet” (13) fick kommittén möjlighet att uttala sig om e-hälsa. EESK vill framhålla följande passage från yttrandet: ”E-hälsa bör främja ett ömsesidigt förtroende mellan patienter och yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården genom att man undviker risken för ’opersonlig’ behandling och i tillräcklig grad beaktar de psykologiska faktorerna. Den mänskliga dimensionen bör stå i centrum för e-hälsan.” Avslutningsvis vill vi framhålla att medborgaren måste stå i centrum för hälso- och sjukvårdsystemet. |
| --- | --- |

4.11

I samband med yttrandet (12) om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 – Innovativ hälsovård för det 21:a århundradet” (13) fick kommittén möjlighet att uttala sig om e-hälsa. EESK vill framhålla följande passage från yttrandet: ”E-hälsa bör främja ett ömsesidigt förtroende mellan patienter och yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården genom att man undviker risken för ’opersonlig’ behandling och i tillräcklig grad beaktar de psykologiska faktorerna. Den mänskliga dimensionen bör stå i centrum för e-hälsan.” Avslutningsvis vill vi framhålla att medborgaren måste stå i centrum för hälso- och sjukvårdsystemet.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 146, 22.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 202, 8.7.2011, s. 10.

2

(3)  EUT C 376, 21.12.2013, s. 3.

3

(4)  EUT C 217, 10.7.2014, s. 2.

4

(5)  EUT C 18, 19.1.2011, s. 74.

5

(6)  KOM(2009) 567 slutlig.

6

(7)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 102.

7

(8)  KOM(2011) 709 slutlig.

8

(9)  EUT C 228, 22.9.2009, s. 113.

9

(10)  KOM(2008) 837 slutlig.

10

(11)  EUT C 175, 28.7.2009, s. 116.

11

(12)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 122.

12

(13)  COM(2012) 736 final.

13

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/54

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG”

COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)

och ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel”

COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD)

(2015/C 242/10)

Föredragande:

José María ESPUNY MOYANO

Den 24 september, den 20 oktober och den 23 oktober 2014 beslutade Europaparlamentet respektive rådet att i enlighet med artiklarna 43, 114, 168.4 b och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG

COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)

och

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel

COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 januari 2015.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 208 röster för, 4 röster emot och 16 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

1.1   Foder som innehåller läkemedel

| 1.1.1 | EESK anser att det är både nödvändigt och lämpligt att uppdatera EU:s lagstiftning om foder som innehåller läkemedel i syfte att säkerställa enhetliga villkor för tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av sådant foder, samtidigt som man skyddar djurs hälsa och välbefinnande samt uppfyller konsumenternas förväntningar. |
| --- | --- |

1.1.1

EESK anser att det är både nödvändigt och lämpligt att uppdatera EU:s lagstiftning om foder som innehåller läkemedel i syfte att säkerställa enhetliga villkor för tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av sådant foder, samtidigt som man skyddar djurs hälsa och välbefinnande samt uppfyller konsumenternas förväntningar.

| 1.1.2 | EESK stöder användningen av foder som innehåller läkemedel som ytterligare ett verktyg för att få till stånd en sund djurproduktion samtidigt som man förbättrar folkhälsan. |
| --- | --- |

1.1.2

EESK stöder användningen av foder som innehåller läkemedel som ytterligare ett verktyg för att få till stånd en sund djurproduktion samtidigt som man förbättrar folkhälsan.

| 1.1.3 | EESK välkomnar att man har tagit med tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel för djur som inte är avsedda för livsmedelsproduktion, eftersom sådant foder är ett alternativt administreringssätt särskilt när det gäller kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

1.1.3

EESK välkomnar att man har tagit med tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel för djur som inte är avsedda för livsmedelsproduktion, eftersom sådant foder är ett alternativt administreringssätt särskilt när det gäller kroniska sjukdomar.

| 1.1.4 | EESK efterlyser att mindre vanligt förekommande arter och vattenbruksdjur, för vilka utbudet på veterinärmedicinska läkemedel är bristfälligt, ska få tillgång till foder som innehåller läkemedel och att man reducerar hindren i syfte att få till stånd en smidig tillverkning och distribution. Kommittén ställer sig därför positiv till möjligheten till produktion på förhand i syfte att bättre kunna planera tillverkningen och minimera eventuella överföringar. På så vis kommer det inte att skapas inadekvata lager på grund av läkemedlens utgångsdatum. |
| --- | --- |

1.1.4

EESK efterlyser att mindre vanligt förekommande arter och vattenbruksdjur, för vilka utbudet på veterinärmedicinska läkemedel är bristfälligt, ska få tillgång till foder som innehåller läkemedel och att man reducerar hindren i syfte att få till stånd en smidig tillverkning och distribution. Kommittén ställer sig därför positiv till möjligheten till produktion på förhand i syfte att bättre kunna planera tillverkningen och minimera eventuella överföringar. På så vis kommer det inte att skapas inadekvata lager på grund av läkemedlens utgångsdatum.

| 1.1.5 | EESK yrkar på att man i förordningen ska fästa större vikt vid den roll som spelas av veterinärerna eller behöriga och kvalificerade yrkesutövare, som har kännedom om gällande lagstiftning och kompetens att ställa diagnos och föreskriva den mest lämpade behandlingen för att säkerställa djurens hälsa och välbefinnande samt folkhälsan. |
| --- | --- |

1.1.5

EESK yrkar på att man i förordningen ska fästa större vikt vid den roll som spelas av veterinärerna eller behöriga och kvalificerade yrkesutövare, som har kännedom om gällande lagstiftning och kompetens att ställa diagnos och föreskriva den mest lämpade behandlingen för att säkerställa djurens hälsa och välbefinnande samt folkhälsan.

| 1.1.6 | EESK anser att det uteslutande är veterinärerna eller behöriga och kvalificerade yrkesutövare som i sitt arbete ska fastställa hur länge en behandling ska pågå. Detta kan inte ske enbart mot bakgrund av strikta regler, eftersom det finns skillnader mellan arterna, deras fysiologiska tillstånd, administreringsbetingelserna, sjukdomsgraden osv. |
| --- | --- |

1.1.6

EESK anser att det uteslutande är veterinärerna eller behöriga och kvalificerade yrkesutövare som i sitt arbete ska fastställa hur länge en behandling ska pågå. Detta kan inte ske enbart mot bakgrund av strikta regler, eftersom det finns skillnader mellan arterna, deras fysiologiska tillstånd, administreringsbetingelserna, sjukdomsgraden osv.

| 1.1.7 | Kommittén är medveten om att ett verksamt ämne som ingår i ett foder som innehåller läkemedel kan överföras till foder som läkemedlet inte är avsett för, men det är viktigt att Alaraprincipen (så låg nivå som rimligen är möjligt) respekteras. |
| --- | --- |

1.1.7

Kommittén är medveten om att ett verksamt ämne som ingår i ett foder som innehåller läkemedel kan överföras till foder som läkemedlet inte är avsett för, men det är viktigt att Alaraprincipen (så låg nivå som rimligen är möjligt) respekteras.

| 1.1.8 | EESK vill framhålla att produktionssystemen skiljer sig åt, och anser att det i fråga om överföring är mycket viktigt att man tar hänsyn till befintlig teknik inom branschen och att man säkerställer att det inte finns någon risk för spridning av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

1.1.8

EESK vill framhålla att produktionssystemen skiljer sig åt, och anser att det i fråga om överföring är mycket viktigt att man tar hänsyn till befintlig teknik inom branschen och att man säkerställer att det inte finns någon risk för spridning av antimikrobiell resistens.

| 1.1.9 | Det är nödvändigt att inrätta ett system för integrerad förvaltning av oanvända eller utgångna produkter så att man kan kontrollera eventuella risker som dessa produkter kan medföra med avseende på skyddet av djurs och människors hälsa och av miljön. |
| --- | --- |

1.1.9

Det är nödvändigt att inrätta ett system för integrerad förvaltning av oanvända eller utgångna produkter så att man kan kontrollera eventuella risker som dessa produkter kan medföra med avseende på skyddet av djurs och människors hälsa och av miljön.

| 1.1.10 | EESK vill även understryka att det är nödvändigt att fastställa kriterier, exempelvis målvärden, beträffande homogeniteten för foder som innehåller läkemedel. |
| --- | --- |

1.1.10

EESK vill även understryka att det är nödvändigt att fastställa kriterier, exempelvis målvärden, beträffande homogeniteten för foder som innehåller läkemedel.

| 1.1.11 | Handeln inom EU skulle kunna skadas av detta lagstiftningsförslag, som enligt EESK bör vara mer flexibelt i syfte att förbättra konkurrenskraften inom sektorn. |
| --- | --- |

1.1.11

Handeln inom EU skulle kunna skadas av detta lagstiftningsförslag, som enligt EESK bör vara mer flexibelt i syfte att förbättra konkurrenskraften inom sektorn.

| 1.1.12 | EESK noterar att veterinärerna eller behöriga och kvalificerade yrkesutövare bör ta sitt ansvar och vara sparsamma med rutinmässiga förebyggande behandlingar med antimikrobiella medel, även om det (i likhet med inom humanmedicinen) under vissa omständigheter är nödvändigt att använda antimikrobiella medel i förebyggande syfte för att säkerställa djurens hälsa och välbefinnande och därmed även folkhälsan. |
| --- | --- |

1.1.12

EESK noterar att veterinärerna eller behöriga och kvalificerade yrkesutövare bör ta sitt ansvar och vara sparsamma med rutinmässiga förebyggande behandlingar med antimikrobiella medel, även om det (i likhet med inom humanmedicinen) under vissa omständigheter är nödvändigt att använda antimikrobiella medel i förebyggande syfte för att säkerställa djurens hälsa och välbefinnande och därmed även folkhälsan.

| 1.1.13 | EESK anser att behoven av förebyggande behandling med antimikrobiella medel bör bedömas inom varje medlemsstat, med hänsyn till varje lands särskilda egenskaper och förhållanden när det gäller produktionssystem, djurarter, sjukdomssituation, tillgång till läkemedel osv. |
| --- | --- |

1.1.13

EESK anser att behoven av förebyggande behandling med antimikrobiella medel bör bedömas inom varje medlemsstat, med hänsyn till varje lands särskilda egenskaper och förhållanden när det gäller produktionssystem, djurarter, sjukdomssituation, tillgång till läkemedel osv.

| 1.1.14 | EESK anser att det är nödvändigt att man i lagstiftningsförslaget anger vilken personlig skyddsutrustning som behövs för att undvika att arbetstagarna utsätts för kemiska agenser i det stoft som uppkommer vid tillverkningen och för att förebygga risken att inhalera dessa. |
| --- | --- |

1.1.14

EESK anser att det är nödvändigt att man i lagstiftningsförslaget anger vilken personlig skyddsutrustning som behövs för att undvika att arbetstagarna utsätts för kemiska agenser i det stoft som uppkommer vid tillverkningen och för att förebygga risken att inhalera dessa.

| 1.1.15 | EESK rekommenderar att det i medlemsstaterna införs särskilda utbildningsprogram för arbetstagare som utsätts för kemiska agenser. |
| --- | --- |

1.1.15

EESK rekommenderar att det i medlemsstaterna införs särskilda utbildningsprogram för arbetstagare som utsätts för kemiska agenser.

| 1.1.16 | EESK anser att förordningen bör ge medlemsstaterna möjlighet att lägga fram genomförandeakter som syftar till att undvika administrativa bördor och byråkrati för små jordbrukare som producerar för eget bruk, utan att göra avkall på de särskilda föreskrifterna om säkerhet och hygien i foder innehållande läkemedel. |
| --- | --- |

1.1.16

EESK anser att förordningen bör ge medlemsstaterna möjlighet att lägga fram genomförandeakter som syftar till att undvika administrativa bördor och byråkrati för små jordbrukare som producerar för eget bruk, utan att göra avkall på de särskilda föreskrifterna om säkerhet och hygien i foder innehållande läkemedel.

1.2   Veterinärmedicinska läkemedel

| 1.2.1 | Djurhälsan är av strategisk betydelse eftersom den har konsekvenser för djurens hälsotillstånd och välbefinnande, folkhälsan och livsmedelssäkerheten, miljön och landsbygdsekonomin. Därför är tillgången till godkända veterinärmedicinska läkemedel av avgörande betydelse för att ge veterinärerna och behöriga och kvalificerade yrkesutövare tillräckliga verktyg för att kontrollera, förebygga och behandla djursjukdomar. |
| --- | --- |

1.2.1

Djurhälsan är av strategisk betydelse eftersom den har konsekvenser för djurens hälsotillstånd och välbefinnande, folkhälsan och livsmedelssäkerheten, miljön och landsbygdsekonomin. Därför är tillgången till godkända veterinärmedicinska läkemedel av avgörande betydelse för att ge veterinärerna och behöriga och kvalificerade yrkesutövare tillräckliga verktyg för att kontrollera, förebygga och behandla djursjukdomar.

| 1.2.2 | Precis som andra veterinärmedicinska läkemedel är antibiotika nödvändigt för att bekämpa bakterieinfektioner hos djur. EESK anser att tillgången till säker och effektiv antibiotika är en viktig del av de verktyg som veterinärerna har till sitt förfogande för att bevara och återställa djurens hälsa och välbefinnande samt folkhälsan. |
| --- | --- |

1.2.2

Precis som andra veterinärmedicinska läkemedel är antibiotika nödvändigt för att bekämpa bakterieinfektioner hos djur. EESK anser att tillgången till säker och effektiv antibiotika är en viktig del av de verktyg som veterinärerna har till sitt förfogande för att bevara och återställa djurens hälsa och välbefinnande samt folkhälsan.

| 1.2.3 | Kommittén ställer sig därför positiv till syftet med detta lagstiftningsförslag, som är att utforma ett uppdaterat och balanserat regelverk och säkerställa tillgången till veterinärmedicinska läkemedel för att skydda djurhälsan, folkhälsan, livsmedelssäkerheten och miljön. Det är en princip som även bör följas för att säkerställa tillgången till antibiotika som används inom veterinärmedicinen. |
| --- | --- |

1.2.3

Kommittén ställer sig därför positiv till syftet med detta lagstiftningsförslag, som är att utforma ett uppdaterat och balanserat regelverk och säkerställa tillgången till veterinärmedicinska läkemedel för att skydda djurhälsan, folkhälsan, livsmedelssäkerheten och miljön. Det är en princip som även bör följas för att säkerställa tillgången till antibiotika som används inom veterinärmedicinen.

| 1.2.4 | Marknaden för veterinärmedicinska läkemedel har vissa särdrag och egenskaper som skiljer den åt från marknaden för humanläkemedel, och därför anser EESK att det är mycket lämpligt att detta lagstiftningsförslag enbart fokuserar på veterinärmedicinska läkemedel. Samtidigt som det krävs konsekventa principer måste tillämpningen av dessa principer helt anpassas till förhållandena inom sektorn. |
| --- | --- |

1.2.4

Marknaden för veterinärmedicinska läkemedel har vissa särdrag och egenskaper som skiljer den åt från marknaden för humanläkemedel, och därför anser EESK att det är mycket lämpligt att detta lagstiftningsförslag enbart fokuserar på veterinärmedicinska läkemedel. Samtidigt som det krävs konsekventa principer måste tillämpningen av dessa principer helt anpassas till förhållandena inom sektorn.

| 1.2.5 | EESK anser att de nuvarande bestämmelserna innebär ett antal stora administrativa hinder för branschen, vilket påverkar den nödvändiga innovationen negativt. Kommittén ställder sig därför positiv till att det införs förenklade regler för tillståndsförfarandet samt i anslutning till övervakningen i efterhand, ändringarna av godkännanden för försäljning osv. i syfte att minska de administrativa hindren, även om det i förslaget finns områden som kräver förbättringar. |
| --- | --- |

1.2.5

EESK anser att de nuvarande bestämmelserna innebär ett antal stora administrativa hinder för branschen, vilket påverkar den nödvändiga innovationen negativt. Kommittén ställder sig därför positiv till att det införs förenklade regler för tillståndsförfarandet samt i anslutning till övervakningen i efterhand, ändringarna av godkännanden för försäljning osv. i syfte att minska de administrativa hindren, även om det i förslaget finns områden som kräver förbättringar.

2.   Sammanfattning av förslagen

2.1   Foder som innehåller läkemedel

| 2.1.1 | Förslaget fastställer krav avseende tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel i EU. |
| --- | --- |

2.1.1

Förslaget fastställer krav avseende tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel i EU.

| 2.1.2 | Därför fastställs även de definitioner som bör användas, varav följande bör lyftas fram:






  — | foder som innehåller läkemedel: blandning av ett eller flera veterinärmedicinska läkemedel eller en eller flera mellanprodukter med ett eller flera foder som kan ges direkt till djur utan vidare bearbetning, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Därför fastställs även de definitioner som bör användas, varav följande bör lyftas fram:

—

foder som innehåller läkemedel: blandning av ett eller flera veterinärmedicinska läkemedel eller en eller flera mellanprodukter med ett eller flera foder som kan ges direkt till djur utan vidare bearbetning,

| — | mellanprodukt: blandning av ett eller flera veterinärmedicinska läkemedel med ett eller flera foder, för användning vid tillverkning av foder som innehåller läkemedel, |
| --- | --- |

—

mellanprodukt: blandning av ett eller flera veterinärmedicinska läkemedel med ett eller flera foder, för användning vid tillverkning av foder som innehåller läkemedel,

| — | foderföretagare: fysisk eller juridisk person som ansvarar för att säkerställa att kraven i denna förordning uppfylls i det foderföretag som står under vederbörandes kontroll, |
| --- | --- |

—

foderföretagare: fysisk eller juridisk person som ansvarar för att säkerställa att kraven i denna förordning uppfylls i det foderföretag som står under vederbörandes kontroll,

| — | mobil blandare: foderföretagare med en foderanläggning som utgörs av ett för ändamålet utrustat fordon för tillverkning av foder som innehåller läkemedel. |
| --- | --- |

—

mobil blandare: foderföretagare med en foderanläggning som utgörs av ett för ändamålet utrustat fordon för tillverkning av foder som innehåller läkemedel.

| 2.1.3 | Att foder som innehåller läkemedel inbegrips i tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 767/2009 och förordning (EG) nr 183/2005 om foderblandningar bör lyftas fram som något positivt, eftersom det således betraktas som en foderblandning. |
| --- | --- |

2.1.3

Att foder som innehåller läkemedel inbegrips i tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 767/2009 och förordning (EG) nr 183/2005 om foderblandningar bör lyftas fram som något positivt, eftersom det således betraktas som en foderblandning.

| 2.1.4 | Området för foder som innehåller läkemedel utvidgas till att omfatta sådana djurarter som inte är avsedda för livsmedelsproduktion, exempelvis sällskapsdjur. |
| --- | --- |

2.1.4

Området för foder som innehåller läkemedel utvidgas till att omfatta sådana djurarter som inte är avsedda för livsmedelsproduktion, exempelvis sällskapsdjur.

| 2.1.5 | Lagstiftningsförslaget stöder användningen av foder som innehåller läkemedel som ett effektivt och användbart verktyg när det gäller djurhälsa och folkhälsa. Det lyfter också fram dess värde för produktionssystem som är mycket konkurrenskraftiga i Europa. |
| --- | --- |

2.1.5

Lagstiftningsförslaget stöder användningen av foder som innehåller läkemedel som ett effektivt och användbart verktyg när det gäller djurhälsa och folkhälsa. Det lyfter också fram dess värde för produktionssystem som är mycket konkurrenskraftiga i Europa.

| 2.1.6 | Boskapsuppfödningen i EU och de olika produktionssystemen i medlemsstaterna spelar en viktig roll, och det är därför nödvändigt att utrusta sig med verktyg såsom foder som innehåller läkemedel för att förbättra konkurrenskraften inom sektorn. |
| --- | --- |

2.1.6

Boskapsuppfödningen i EU och de olika produktionssystemen i medlemsstaterna spelar en viktig roll, och det är därför nödvändigt att utrusta sig med verktyg såsom foder som innehåller läkemedel för att förbättra konkurrenskraften inom sektorn.

| 2.1.7 | I bilagorna till förordningen anges alla de krav som ställs för att man vid tillverkningen ska kunna framställa säkra och homogena foder som innehåller läkemedel och som garanterar att man minimerar risken för korskontaminering. |
| --- | --- |

2.1.7

I bilagorna till förordningen anges alla de krav som ställs för att man vid tillverkningen ska kunna framställa säkra och homogena foder som innehåller läkemedel och som garanterar att man minimerar risken för korskontaminering.

| 2.1.8 | Enligt lagstiftningsförslaget ska foder som innehåller läkemedel och som importeras till EU uppfylla samma krav som de som ställs i förordningen. |
| --- | --- |

2.1.8

Enligt lagstiftningsförslaget ska foder som innehåller läkemedel och som importeras till EU uppfylla samma krav som de som ställs i förordningen.

| 2.1.9 | I den kommande förordningen anges att foder som innehåller läkemedel ska tillverkas med utgångspunkt i godkända veterinärmedicinska läkemedel och att det med hänsyn till produktens säkerhet och effektivitet bör säkerställas att alla komponenter som används är kompatibla. |
| --- | --- |

2.1.9

I den kommande förordningen anges att foder som innehåller läkemedel ska tillverkas med utgångspunkt i godkända veterinärmedicinska läkemedel och att det med hänsyn till produktens säkerhet och effektivitet bör säkerställas att alla komponenter som används är kompatibla.

2.2   Veterinärmedicinska läkemedel

| 2.2.1 | Lagstiftningsförslaget avser såväl uppgiftskraven som förfarandena för godkännande för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel. Det gäller också förpackning och märkning, distribution och säkerhet på marknaden (säkerhetsövervakning) samt kontroll och användning av veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

2.2.1

Lagstiftningsförslaget avser såväl uppgiftskraven som förfarandena för godkännande för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel. Det gäller också förpackning och märkning, distribution och säkerhet på marknaden (säkerhetsövervakning) samt kontroll och användning av veterinärmedicinska läkemedel.

| 2.2.2 | En nyhet i förslaget är att det centraliserade förfarandet för godkännande utvidgas så att man kan lämna in ansökningar om godkännande avseende vilka veterinärmedicinska läkemedel som helst. För att undvika onödiga administrativa och ekonomiska bördor bör det räcka om en ansökan om tillstånd bedöms en gång. |
| --- | --- |

2.2.2

En nyhet i förslaget är att det centraliserade förfarandet för godkännande utvidgas så att man kan lämna in ansökningar om godkännande avseende vilka veterinärmedicinska läkemedel som helst. För att undvika onödiga administrativa och ekonomiska bördor bör det räcka om en ansökan om tillstånd bedöms en gång.

| 2.2.3 | Förslaget innebär en kraftig förenkling av reglerna, genom färre obligatoriska uppgifter i märkningen och på förpackningen, och genom möjligheten att använda harmoniserade piktogram och förkortningar. |
| --- | --- |

2.2.3

Förslaget innebär en kraftig förenkling av reglerna, genom färre obligatoriska uppgifter i märkningen och på förpackningen, och genom möjligheten att använda harmoniserade piktogram och förkortningar.

| 2.2.4 | Skyddsperioden för teknisk dokumentation som läggs fram för att erhålla eller ändra ett godkännande för försäljning regleras, och skyddsperioden för begränsade marknader och ny antibiotika förlängs. |
| --- | --- |

2.2.4

Skyddsperioden för teknisk dokumentation som läggs fram för att erhålla eller ändra ett godkännande för försäljning regleras, och skyddsperioden för begränsade marknader och ny antibiotika förlängs.

| 2.2.5 | Kommissionen ges befogenhet att fastställa krav på förbud mot eller begränsning av viss antibiotika inom veterinärmedicinen. |
| --- | --- |

2.2.5

Kommissionen ges befogenhet att fastställa krav på förbud mot eller begränsning av viss antibiotika inom veterinärmedicinen.

| 2.2.6 | Veterinärmedicinska läkemedel måste precis som humanläkemedel godkännas innan de kan släppas ut på marknaden. Därför bör det tillhandahållas referensuppgifter som styrker produktionskvaliteten, säkerheten (för djur, användare och miljön) och den kliniska effektiviteten. För behandling av produktionsdjur bör det dessutom lämnas uppgifter som garanterar konsumenternas säkerhet. |
| --- | --- |

2.2.6

Veterinärmedicinska läkemedel måste precis som humanläkemedel godkännas innan de kan släppas ut på marknaden. Därför bör det tillhandahållas referensuppgifter som styrker produktionskvaliteten, säkerheten (för djur, användare och miljön) och den kliniska effektiviteten. För behandling av produktionsdjur bör det dessutom lämnas uppgifter som garanterar konsumenternas säkerhet.

| 2.2.7 | De fyra förfarandena för att få ett godkännande för försäljning av ett veterinärmedicinskt läkemedel (centraliserat eller decentraliserat förfarande, förfarande för ömsesidigt erkännande och nationella förfaranden) bevaras med vissa ändringar. I förordningen fastställs även ett system för ändring av villkoren för godkännande för försäljning, vilket tar hänsyn till risknivån. Det införs också en riskbaserad strategi för säkerhetsövervakning samt ett förfarande för att harmonisera produktresuméerna. |
| --- | --- |

2.2.7

De fyra förfarandena för att få ett godkännande för försäljning av ett veterinärmedicinskt läkemedel (centraliserat eller decentraliserat förfarande, förfarande för ömsesidigt erkännande och nationella förfaranden) bevaras med vissa ändringar. I förordningen fastställs även ett system för ändring av villkoren för godkännande för försäljning, vilket tar hänsyn till risknivån. Det införs också en riskbaserad strategi för säkerhetsövervakning samt ett förfarande för att harmonisera produktresuméerna.

| 2.2.8 | Det fastställs även krav på homeopatiska veterinärmedicinska läkemedel, samt när det gäller tillverkning, distribution och användning m.m. |
| --- | --- |

2.2.8

Det fastställs även krav på homeopatiska veterinärmedicinska läkemedel, samt när det gäller tillverkning, distribution och användning m.m.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Foder som innehåller läkemedel

| 3.1.1 | EESK stöder förslaget till förordning liksom kommissionens avsikt att harmonisera kraven på foder som innehåller läkemedel i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1.1

EESK stöder förslaget till förordning liksom kommissionens avsikt att harmonisera kraven på foder som innehåller läkemedel i samtliga medlemsstater.

| 3.1.2 | EESK erinrar om att det är viktigt att det inte ställs så höga krav att de är svåra att uppfylla för foderframställningsindustrin. Korskontaminering är ett faktum inom sektorn och kan inte begränsas till tekniskt orimliga nivåer som inte motsvarar den reella risken för djurs hälsa. |
| --- | --- |

3.1.2

EESK erinrar om att det är viktigt att det inte ställs så höga krav att de är svåra att uppfylla för foderframställningsindustrin. Korskontaminering är ett faktum inom sektorn och kan inte begränsas till tekniskt orimliga nivåer som inte motsvarar den reella risken för djurs hälsa.

| 3.1.3 | Boskapsuppfödningen intar en viktig plats inom EU:s jordbruk och det krävs därför lämpliga verktyg för jordbrukare och fodertillverkare för att åstadkomma en hög konkurrenskraft på marknaden. Regleringen av användningen och tillverkningen av foder som innehåller läkemedel är nödvändig, men bör i sin tur anpassas till den teknik som finns inom sektorn i dag. |
| --- | --- |

3.1.3

Boskapsuppfödningen intar en viktig plats inom EU:s jordbruk och det krävs därför lämpliga verktyg för jordbrukare och fodertillverkare för att åstadkomma en hög konkurrenskraft på marknaden. Regleringen av användningen och tillverkningen av foder som innehåller läkemedel är nödvändig, men bör i sin tur anpassas till den teknik som finns inom sektorn i dag.

| 3.1.4 | Lagstiftning om foder som innehåller läkemedel skulle enligt den konsekvensbedömning som gjordes av kommissionen ha en positiv inverkan på lönsamheten och den ekonomiska tillväxten inom sektorn för tillverkning av foder som innehåller läkemedel, även med tanke på innovativ användning av veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

3.1.4

Lagstiftning om foder som innehåller läkemedel skulle enligt den konsekvensbedömning som gjordes av kommissionen ha en positiv inverkan på lönsamheten och den ekonomiska tillväxten inom sektorn för tillverkning av foder som innehåller läkemedel, även med tanke på innovativ användning av veterinärmedicinska läkemedel.

Djurs och människors hälsa kan förväntas bli bättre både i de medlemsstater som för närvarande inte har så stränga standarder för foder som innehåller läkemedel och de medlemsstater som har mycket stränga standarder.

| 3.1.5 | Det är viktigt att fastställa överföringsnivåer för foder som innehåller läkemedel som baseras på den kunskap som finns inom kommissionen och som överensstämmer med Alaraprincipen och den bästa tekniken för tillverkning inom denna sektor. |
| --- | --- |

3.1.5

Det är viktigt att fastställa överföringsnivåer för foder som innehåller läkemedel som baseras på den kunskap som finns inom kommissionen och som överensstämmer med Alaraprincipen och den bästa tekniken för tillverkning inom denna sektor.

| 3.1.6 | EESK noterar att denna lagstiftning omfattar vissa produktionssätt, t.ex. mobila blandare, som måste följa principerna för livsmedelssäkerhet och homogenitet i foder innehållande läkemedel för att undvika höga nivåer av överföringar och utöva större kontroll över dessa. |
| --- | --- |

3.1.6

EESK noterar att denna lagstiftning omfattar vissa produktionssätt, t.ex. mobila blandare, som måste följa principerna för livsmedelssäkerhet och homogenitet i foder innehållande läkemedel för att undvika höga nivåer av överföringar och utöva större kontroll över dessa.

| 3.1.7 | Det är viktigt att handeln inom EU inte hindras till följd av kraven i denna förordning, och därför bör man underlätta för denna handel. |
| --- | --- |

3.1.7

Det är viktigt att handeln inom EU inte hindras till följd av kraven i denna förordning, och därför bör man underlätta för denna handel.

| 3.1.8 | I de olika medlemsstaterna finns det mindre vanligt förekommande arter för vilka det för närvarande finns få behandlingsmöjligheter, och därför bör det inte införas ytterligare hinder för produktion på förhand av foder som innehåller läkemedel som är avsedda för dessa arter. |
| --- | --- |

3.1.8

I de olika medlemsstaterna finns det mindre vanligt förekommande arter för vilka det för närvarande finns få behandlingsmöjligheter, och därför bör det inte införas ytterligare hinder för produktion på förhand av foder som innehåller läkemedel som är avsedda för dessa arter.

3.2   Veterinärmedicinska läkemedel

| 3.2.1 | EESK anser att förfarandena för godkännande av veterinärmedicinska läkemedel bör utformas på ett sådant sätt att man undviker onödiga förseningar när det gäller den faktiska marknadsintroduktionen i de olika medlemsstater där man önskar tillåta sådana produkter, och att man underlättar en snabb lösning av tvister mellan behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK anser att förfarandena för godkännande av veterinärmedicinska läkemedel bör utformas på ett sådant sätt att man undviker onödiga förseningar när det gäller den faktiska marknadsintroduktionen i de olika medlemsstater där man önskar tillåta sådana produkter, och att man underlättar en snabb lösning av tvister mellan behöriga myndigheter.

| 3.2.2 | Regelverket bör främja forskning, teknisk utveckling och innovation på området för veterinärmedicinska läkemedel för att uppfylla de hälsorelaterade behov och utmaningar som olika arter och produktionsmodeller i Europa står inför. |
| --- | --- |

3.2.2

Regelverket bör främja forskning, teknisk utveckling och innovation på området för veterinärmedicinska läkemedel för att uppfylla de hälsorelaterade behov och utmaningar som olika arter och produktionsmodeller i Europa står inför.

| 3.2.3 | Historiskt sett har det saknats veterinärmedicinska läkemedel för vissa djurarter, så kallade mindre vanligt förekommande arter, liksom specifik information med avseende på andra arter (mindre vanligt förekommande användning) som har en särskild socioekonomisk betydelse i Europa. |
| --- | --- |

3.2.3

Historiskt sett har det saknats veterinärmedicinska läkemedel för vissa djurarter, så kallade mindre vanligt förekommande arter, liksom specifik information med avseende på andra arter (mindre vanligt förekommande användning) som har en särskild socioekonomisk betydelse i Europa.

| 3.2.4 | I denna situation finns det behov av en politik på EU-nivå som gör det möjligt att främja både den faktiska tillgången till veterinärmedicinska läkemedel för mindre vanligt förekommande arter och en mindre vanligt förekommande användning, och som säkerställer dessa läkemedels kvalitet, säkerhet och effektivitet, samtidigt som man ser till att utvecklingen av dessa läkemedel är ekonomiskt lönsam för företagen inom djurhälsoområdet. |
| --- | --- |

3.2.4

I denna situation finns det behov av en politik på EU-nivå som gör det möjligt att främja både den faktiska tillgången till veterinärmedicinska läkemedel för mindre vanligt förekommande arter och en mindre vanligt förekommande användning, och som säkerställer dessa läkemedels kvalitet, säkerhet och effektivitet, samtidigt som man ser till att utvecklingen av dessa läkemedel är ekonomiskt lönsam för företagen inom djurhälsoområdet.

| 3.2.5 | Kommittén välkomnar att man minskar den administrativa bördan genom förenkling av märkningskraven, veterinärmedicinsk säkerhetsövervakning, ändringar av villkoren för godkännande samt möjligheten att bevilja godkännande för försäljning för en obegränsad period. |
| --- | --- |

3.2.5

Kommittén välkomnar att man minskar den administrativa bördan genom förenkling av märkningskraven, veterinärmedicinsk säkerhetsövervakning, ändringar av villkoren för godkännande samt möjligheten att bevilja godkännande för försäljning för en obegränsad period.

| 3.2.6 | EESK ställer sig bakom ett elektroniskt system för inlämning av ansökningar och principen om en central europeisk databas, som kommer att underlätta informationsutbyte mellan industrin och myndigheterna och som kommer att ha en positiv inverkan när det gäller att minska de administrativa bördorna. |
| --- | --- |

3.2.6

EESK ställer sig bakom ett elektroniskt system för inlämning av ansökningar och principen om en central europeisk databas, som kommer att underlätta informationsutbyte mellan industrin och myndigheterna och som kommer att ha en positiv inverkan när det gäller att minska de administrativa bördorna.

| 3.2.7 | På samma sätt kommer de åtgärder som planeras för att förbättra systemet för säkerhetsövervakning av veterinärmedicinska läkemedel att ha en positiv inverkan när det gäller att minska de administrativa bördorna samtidigt som läkemedlens säkerhet säkerställs, och därför är en riskbaserad strategi mycket lämplig. |
| --- | --- |

3.2.7

På samma sätt kommer de åtgärder som planeras för att förbättra systemet för säkerhetsövervakning av veterinärmedicinska läkemedel att ha en positiv inverkan när det gäller att minska de administrativa bördorna samtidigt som läkemedlens säkerhet säkerställs, och därför är en riskbaserad strategi mycket lämplig.

| 3.2.8 | Ett av målen med översynen av lagstiftningen är att se till att den inre marknaden fungerar bättre. Detta bör göras utan att man äventyrar andra mål, t.ex. att minska den administrativa bördan och öka tillgången till läkemedel. För att uppfylla dessa mål bör förfarandet för att harmonisera produktresuméerna vara effektivt och följa principerna om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

3.2.8

Ett av målen med översynen av lagstiftningen är att se till att den inre marknaden fungerar bättre. Detta bör göras utan att man äventyrar andra mål, t.ex. att minska den administrativa bördan och öka tillgången till läkemedel. För att uppfylla dessa mål bör förfarandet för att harmonisera produktresuméerna vara effektivt och följa principerna om proportionalitet och ömsesidigt erkännande.

| 3.2.9 | Det nya regelverket bör främja innovation och utveckling av nya läkemedel, särskilt antibiotika, och därför behövs ett regelverk som garanterar förutsägbarhet, som är vetenskapligt baserat och som alltid tar hänsyn till ”försiktighetsprincipen”. |
| --- | --- |

3.2.9

Det nya regelverket bör främja innovation och utveckling av nya läkemedel, särskilt antibiotika, och därför behövs ett regelverk som garanterar förutsägbarhet, som är vetenskapligt baserat och som alltid tar hänsyn till ”försiktighetsprincipen”.

| 3.2.10 | När det finns en ”behandlingslucka” bör lagstiftningsförslaget främja användningen av registrerade veterinärmedicinska läkemedel i EU framför läkemedel som är godkända som humanläkemedel. Veterinärmedicinska läkemedel är dokumenterat säkra och effektiva i praktiken. Det innebär en påtaglig fördel i förhållande till användningen av humanläkemedel, som inte har visat sin säkerhet och effektivitet för användning på djur. Denna aspekt är av särskild betydelse när det gäller antimikrobiell resistens, eftersom det aktuella förslaget tillåter användning av antibiotika för mänskligt bruk som ett första alternativ när det finns en ”behandlingslucka”. |
| --- | --- |

3.2.10

När det finns en ”behandlingslucka” bör lagstiftningsförslaget främja användningen av registrerade veterinärmedicinska läkemedel i EU framför läkemedel som är godkända som humanläkemedel. Veterinärmedicinska läkemedel är dokumenterat säkra och effektiva i praktiken. Det innebär en påtaglig fördel i förhållande till användningen av humanläkemedel, som inte har visat sin säkerhet och effektivitet för användning på djur. Denna aspekt är av särskild betydelse när det gäller antimikrobiell resistens, eftersom det aktuella förslaget tillåter användning av antibiotika för mänskligt bruk som ett första alternativ när det finns en ”behandlingslucka”.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Foder som innehåller läkemedel

| 4.1.1 | I artikel 2, ”Definitioner”, krävs ett förtydligande av följande termer som används i dokumentet: aktiv substans, foder som läkemedlet inte är avsett för, mobil blandare och hemmablandare. Dessa termer är viktiga för utarbetandet av lagstiftningen. Dessutom bör man se till att terminologin är tillräckligt exakt för att inte strida mot redan existerande beteckningar i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

4.1.1

I artikel 2, ”Definitioner”, krävs ett förtydligande av följande termer som används i dokumentet: aktiv substans, foder som läkemedlet inte är avsett för, mobil blandare och hemmablandare. Dessa termer är viktiga för utarbetandet av lagstiftningen. Dessutom bör man se till att terminologin är tillräckligt exakt för att inte strida mot redan existerande beteckningar i nationell lagstiftning.

| 4.1.2 | Giltighetstiden för veterinärrecept bör vara rimligare i syfte att möjliggöra en effektiv behandling utan att äventyra djurens säkerhet. Därför bör giltigheten förlängas från tre veckor till en tillräcklig tidsperiod. |
| --- | --- |

4.1.2

Giltighetstiden för veterinärrecept bör vara rimligare i syfte att möjliggöra en effektiv behandling utan att äventyra djurens säkerhet. Därför bör giltigheten förlängas från tre veckor till en tillräcklig tidsperiod.

| 4.1.3 | Veterinären eller den yrkesmässigt kvalificerade och ackrediterade fackpersonen ska i sitt arbete ange varaktigheten för de behandlingar som ska utföras, omfattningen, tidsramarna osv. på grundval av de uppgifter som anges i produktresumén. Dessa instruktioner ska ingå i receptet på foder som innehåller läkemedel som utfärdats av den officiella veterinären. Djurhållaren måste följa receptet och kontrollera att det stämmer överens med den information som anges i produktresumén. I händelse av avvikelse är tillverkaren befriad från ansvar. Behandlingen av djur är veterinärens ansvar, eftersom det är han eller hon som känner djuren och ansvarar för deras tillstånd. Att ålägga djurhållaren att strikt hålla sig till produktbeskrivningen skulle innebära att han eller hon påtar sig veterinärens skyldigheter och ansvar. |
| --- | --- |

4.1.3

Veterinären eller den yrkesmässigt kvalificerade och ackrediterade fackpersonen ska i sitt arbete ange varaktigheten för de behandlingar som ska utföras, omfattningen, tidsramarna osv. på grundval av de uppgifter som anges i produktresumén. Dessa instruktioner ska ingå i receptet på foder som innehåller läkemedel som utfärdats av den officiella veterinären. Djurhållaren måste följa receptet och kontrollera att det stämmer överens med den information som anges i produktresumén. I händelse av avvikelse är tillverkaren befriad från ansvar. Behandlingen av djur är veterinärens ansvar, eftersom det är han eller hon som känner djuren och ansvarar för deras tillstånd. Att ålägga djurhållaren att strikt hålla sig till produktbeskrivningen skulle innebära att han eller hon påtar sig veterinärens skyldigheter och ansvar.

| 4.1.4 | Användning av antimikrobiella medel i förebyggande syfte bör tillåtas, även om det bör begränsas till fall när det är absolut nödvändigt och motiverat. Under inga omständigheter får rutinmässig användning i förebyggande syfte tillåtas, och man bör främja god praxis för hygien och hantering. |
| --- | --- |

4.1.4

Användning av antimikrobiella medel i förebyggande syfte bör tillåtas, även om det bör begränsas till fall när det är absolut nödvändigt och motiverat. Under inga omständigheter får rutinmässig användning i förebyggande syfte tillåtas, och man bör främja god praxis för hygien och hantering.

| 4.1.5 | EESK framhåller att det är viktigt att det anges vilka bestämmelser som man hänvisar till när det införs krav på vattenkvaliteten och materialet i rören. När det gäller tillåtna toleranser vid märkningen är det viktigt att inte göra åtskillnad mellan produkter, eftersom alla ska genomgå samma tillståndsförfarande med samma krav utan åtskillnad. |
| --- | --- |

4.1.5

EESK framhåller att det är viktigt att det anges vilka bestämmelser som man hänvisar till när det införs krav på vattenkvaliteten och materialet i rören. När det gäller tillåtna toleranser vid märkningen är det viktigt att inte göra åtskillnad mellan produkter, eftersom alla ska genomgå samma tillståndsförfarande med samma krav utan åtskillnad.

| 4.1.6 | Det faktum att det förekommer avvikelser i märkningen beror på tekniska eller analytiska fel (mätosäkerhet på grund av analysmetoden och typen och innehållet av den aktiva substansen), och de kan förekomma oavsett om det rör sig om foder som innehåller ett antimikrobiellt medel eller inte. Dessutom är risken för fel i de analysmetoder som används för att fastställa eventuell förekomst av antimikrobiella medel i foder större än när det gäller andra substanser, vilket innebär att reproducerbarheten är mindre, och därför är det inte motiverat att minska toleransnivåerna i den utsträckningen. |
| --- | --- |

4.1.6

Det faktum att det förekommer avvikelser i märkningen beror på tekniska eller analytiska fel (mätosäkerhet på grund av analysmetoden och typen och innehållet av den aktiva substansen), och de kan förekomma oavsett om det rör sig om foder som innehåller ett antimikrobiellt medel eller inte. Dessutom är risken för fel i de analysmetoder som används för att fastställa eventuell förekomst av antimikrobiella medel i foder större än när det gäller andra substanser, vilket innebär att reproducerbarheten är mindre, och därför är det inte motiverat att minska toleransnivåerna i den utsträckningen.

| 4.1.7 | EESK uppskattar vidare att produktens homogenitet redan säkerställts i de prov som gjorts för godkännandet av dessa produkter. |
| --- | --- |

4.1.7

EESK uppskattar vidare att produktens homogenitet redan säkerställts i de prov som gjorts för godkännandet av dessa produkter.

| 4.1.8 | Kravet på att foder som innehåller läkemedel motsvarande den dagliga dosen av det veterinärmedicinska läkemedlet måste blandas in i minst 50 % av det dagliga dagsbehovet av foder är besvärligt i praktiken och bör kompletteras enligt följande: ”Foder som innehåller läkemedel motsvarande den dagliga dosen av det veterinärmedicinska läkemedlet ska utgöra minst 50 % av det dagliga dagsbehovet av ett helfoder eller ett kompletteringsfoder beräknat på torrsubstansen.” |
| --- | --- |

4.1.8

Kravet på att foder som innehåller läkemedel motsvarande den dagliga dosen av det veterinärmedicinska läkemedlet måste blandas in i minst 50 % av det dagliga dagsbehovet av foder är besvärligt i praktiken och bör kompletteras enligt följande: ”Foder som innehåller läkemedel motsvarande den dagliga dosen av det veterinärmedicinska läkemedlet ska utgöra minst 50 % av det dagliga dagsbehovet av ett helfoder eller ett kompletteringsfoder beräknat på torrsubstansen.”

4.2   Veterinärmedicinska läkemedel

| 4.2.1 | Kravet på att vänta sex månader mellan nationella förfaranden och inlämnandet av en ansökan om ömsesidigt erkännande skulle kunna medföra problem om det ur ett djur- eller folkhälsoperspektiv uppstår en krissituation. Därför bör det under exceptionella omständigheter beviljas undantag från denna minimiperiod på sex månader. För att undvika förseningar i förfarandena bör en tidsgräns fastställas för när referensmedlemsstaten ska ha avslutat de decentraliserade förfarandena och det ömsesidiga erkännandet. |
| --- | --- |

4.2.1

Kravet på att vänta sex månader mellan nationella förfaranden och inlämnandet av en ansökan om ömsesidigt erkännande skulle kunna medföra problem om det ur ett djur- eller folkhälsoperspektiv uppstår en krissituation. Därför bör det under exceptionella omständigheter beviljas undantag från denna minimiperiod på sex månader. För att undvika förseningar i förfarandena bör en tidsgräns fastställas för när referensmedlemsstaten ska ha avslutat de decentraliserade förfarandena och det ömsesidiga erkännandet.

| 4.2.2 | Man bör uppmuntra utvecklingen av veterinärmedicinska läkemedel för alla djurarter genom att utvidga skyddet för investeringar och innovation, inte bara när det gäller mindre vanligt förekommande arter utan när det gäller samtliga arter. Det vore därför önskvärt att förlänga perioden för uppgiftsskydd för alla arter, även när det gäller en förlängning av tillståndsvillkoren för mer än en art i en grupp. |
| --- | --- |

4.2.2

Man bör uppmuntra utvecklingen av veterinärmedicinska läkemedel för alla djurarter genom att utvidga skyddet för investeringar och innovation, inte bara när det gäller mindre vanligt förekommande arter utan när det gäller samtliga arter. Det vore därför önskvärt att förlänga perioden för uppgiftsskydd för alla arter, även när det gäller en förlängning av tillståndsvillkoren för mer än en art i en grupp.

| 4.2.3 | Olika djurarter och olika sjukdomar kräver olika administrationsvägar, och därför krävs olika läkemedelsformer (t.ex. vätskor, fasta ämnen, geler, injektionspreparat osv.). Om ett läkemedel ska skifta form krävs en nästan fullständig produktutveckling, och därför bör det finnas skydd för denna sorts investering. |
| --- | --- |

4.2.3

Olika djurarter och olika sjukdomar kräver olika administrationsvägar, och därför krävs olika läkemedelsformer (t.ex. vätskor, fasta ämnen, geler, injektionspreparat osv.). Om ett läkemedel ska skifta form krävs en nästan fullständig produktutveckling, och därför bör det finnas skydd för denna sorts investering.

| 4.2.4 | Man bör införa mer flexibla märkningskrav på den inre och den yttre förpackningen för att utöver obligatoriska uppgifter även inkludera ytterligare frivilliga uppgifter som kan vara av intresse för brukarna. |
| --- | --- |

4.2.4

Man bör införa mer flexibla märkningskrav på den inre och den yttre förpackningen för att utöver obligatoriska uppgifter även inkludera ytterligare frivilliga uppgifter som kan vara av intresse för brukarna.

| 4.2.5 | Fördelarna med användningen av elektroniska medier kan endast uppnås om det finns ett enda harmoniserat förfarande i alla medlemsstater, med samma format för alla förfaranden. |
| --- | --- |

4.2.5

Fördelarna med användningen av elektroniska medier kan endast uppnås om det finns ett enda harmoniserat förfarande i alla medlemsstater, med samma format för alla förfaranden.

| 4.2.6 | Förfarandet för harmonisering av produktresuméerna bör vara ett rent administrativt förfarande, och man bör undvika en ny bedömning av produkter som har visat sig vara säkra och effektiva på marknaden under många år, för att på så sätt slippa en onödig arbetsbörda. |
| --- | --- |

4.2.6

Förfarandet för harmonisering av produktresuméerna bör vara ett rent administrativt förfarande, och man bör undvika en ny bedömning av produkter som har visat sig vara säkra och effektiva på marknaden under många år, för att på så sätt slippa en onödig arbetsbörda.

| 4.2.7 | Lagstiftningsförslaget skulle kunna ha en negativ inverkan på utvecklingen av nya antibiotika för veterinärmedicinskt bruk eftersom det inte finns någon garanti för att det finns en förutsägbar, stabil och transparent marknad som skapar incitament för företag. |
| --- | --- |

4.2.7

Lagstiftningsförslaget skulle kunna ha en negativ inverkan på utvecklingen av nya antibiotika för veterinärmedicinskt bruk eftersom det inte finns någon garanti för att det finns en förutsägbar, stabil och transparent marknad som skapar incitament för företag.

| 4.2.8 | Man bör utveckla ett system för klassificering av läkemedel som används i händelse av en ”behandlingslucka” och på så vis prioritera användningen av registrerade veterinärmedicinska läkemedel inom EU och begränsa användningen av humanläkemedel, så att de används endast i de fall då det inte finns några alternativa veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

4.2.8

Man bör utveckla ett system för klassificering av läkemedel som används i händelse av en ”behandlingslucka” och på så vis prioritera användningen av registrerade veterinärmedicinska läkemedel inom EU och begränsa användningen av humanläkemedel, så att de används endast i de fall då det inte finns några alternativa veterinärmedicinska läkemedel.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/61

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en blomstrande datadriven ekonomi”

COM(2014) 442 final

(2015/C 242/11)

Föredragande:

Anna NIETYKSZA

Den 16 juli 2014 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en blomstrande datadriven ekonomi

COM(2014) 442 final.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 januari 2015.

Vid sin 504:e plenarsession den 21-22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 213 röster för, 1 röst emot och 11 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén noterar kommissionens förslag till meddelande om att i EU skapa en blomstrande datadriven ekonomi, alltså en digital ekonomi där it används. En samordnad handlingsplan med detta syfte bör bidra till att genomföra målen i den europeiska digitala agendan. EESK riktar uppmärksamheten på behovet av att utarbeta en detaljerad handlingsplan. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén noterar kommissionens förslag till meddelande om att i EU skapa en blomstrande datadriven ekonomi, alltså en digital ekonomi där it används. En samordnad handlingsplan med detta syfte bör bidra till att genomföra målen i den europeiska digitala agendan. EESK riktar uppmärksamheten på behovet av att utarbeta en detaljerad handlingsplan.

| 1.2 | EU-programmet Horisont 2020 och de nationella programmen för finansiering av forskning, innovation och genomförande kommer tillsammans med stödet för att främja entreprenörskap och innovation i vissa sektorer att spela en viktig roll vid genomförandet av planerna. |
| --- | --- |

1.2

EU-programmet Horisont 2020 och de nationella programmen för finansiering av forskning, innovation och genomförande kommer tillsammans med stödet för att främja entreprenörskap och innovation i vissa sektorer att spela en viktig roll vid genomförandet av planerna.

| 1.3 | En spridning av it inom alla delar av samhälle och ekonomi, kultur och utbildning skapar enorma utvecklingsmöjligheter. IKT skapar utvecklingsmöjligheter inte bara för europeiska företag och storföretag utan också för innovativa små och medelstora företag samt mikroföretag. |
| --- | --- |

1.3

En spridning av it inom alla delar av samhälle och ekonomi, kultur och utbildning skapar enorma utvecklingsmöjligheter. IKT skapar utvecklingsmöjligheter inte bara för europeiska företag och storföretag utan också för innovativa små och medelstora företag samt mikroföretag.

| 1.4 | För att till fullo utnyttja dessa möjligheter bör man stödja it-relaterad forskning och utveckling inom såväl de tekniska som de samhälleliga och ekonomiska vetenskaperna. Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater måste utarbeta verksamma mekanismer för finansiering av forskning med offentliga medel samt incitament för finansiering av sådan forskning med privata medel. EESK beklagar den ansenliga minskningen av medlen för finansiering av digital infrastruktur inom Fonden för ett sammanlänkat Europa och efterlyser helhjärtat att man drar relevanta slutsatser. Den nya investeringsplan som presenterades av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker i december 2014 i syfte att mobilisera minst 315 miljarder euro i form av ytterligare offentliga och privata investeringar inom nyckelområden såsom digital infrastruktur, är i detta sammanhang en välkommen politisk reaktion. |
| --- | --- |

1.4

För att till fullo utnyttja dessa möjligheter bör man stödja it-relaterad forskning och utveckling inom såväl de tekniska som de samhälleliga och ekonomiska vetenskaperna. Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater måste utarbeta verksamma mekanismer för finansiering av forskning med offentliga medel samt incitament för finansiering av sådan forskning med privata medel. EESK beklagar den ansenliga minskningen av medlen för finansiering av digital infrastruktur inom Fonden för ett sammanlänkat Europa och efterlyser helhjärtat att man drar relevanta slutsatser. Den nya investeringsplan som presenterades av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker i december 2014 i syfte att mobilisera minst 315 miljarder euro i form av ytterligare offentliga och privata investeringar inom nyckelområden såsom digital infrastruktur, är i detta sammanhang en välkommen politisk reaktion.

| 1.5 | För att en databaserad ekonomi ska utvecklas utan hinder måste man se till att de rättsliga ramarna samt strategierna och åtgärderna för skydd av personuppgifter och informationssäkerhet är de rätta, samt genomföra EU:s strategi för it-säkerhet. Skyddad och säker information kommer att öka konsumenternas förtroende och affärssäkerheten för företagen. |
| --- | --- |

1.5

För att en databaserad ekonomi ska utvecklas utan hinder måste man se till att de rättsliga ramarna samt strategierna och åtgärderna för skydd av personuppgifter och informationssäkerhet är de rätta, samt genomföra EU:s strategi för it-säkerhet. Skyddad och säker information kommer att öka konsumenternas förtroende och affärssäkerheten för företagen.

| 1.6 | EESK betonar att uppgiftsskydd och informationssäkerhet förutsätter samarbete mellan de nationella och europeiska administrationerna och tillsynsorganen för elektronisk kommunikation samt organen för konsument- och konkurrensskydd. |
| --- | --- |

1.6

EESK betonar att uppgiftsskydd och informationssäkerhet förutsätter samarbete mellan de nationella och europeiska administrationerna och tillsynsorganen för elektronisk kommunikation samt organen för konsument- och konkurrensskydd.

| 1.7 | Vi uppmanar kommissionen att stödja alla åtgärder som syftar till att genomföra målen i den europeiska digitala agendan som sätt att lägga grunden för en datadriven ekonomi, bl.a. åtgärder för att bygga ut en snabb bredbandsinfrastruktur och skapa allmänt tillgängliga, interoperativa och tillförlitliga molnbaserade tjänster, möjliggöra bearbetning av stora mängder av data (big data), sakernas internet samt nya nät för elektronisk kommunikation (NGN), där man bl.a. använder den 5G-teknik som håller på att utvecklas och senare teknik. |
| --- | --- |

1.7

Vi uppmanar kommissionen att stödja alla åtgärder som syftar till att genomföra målen i den europeiska digitala agendan som sätt att lägga grunden för en datadriven ekonomi, bl.a. åtgärder för att bygga ut en snabb bredbandsinfrastruktur och skapa allmänt tillgängliga, interoperativa och tillförlitliga molnbaserade tjänster, möjliggöra bearbetning av stora mängder av data (big data), sakernas internet samt nya nät för elektronisk kommunikation (NGN), där man bl.a. använder den 5G-teknik som håller på att utvecklas och senare teknik.

| 1.8 | Ny digital teknik uppstår och skapar nya värden, inte bara inom ekonomin utan inom alla delar av samhälls- och kulturlivet. Det är därför mycket viktigt att stödja utveckling av digital kompetens i hela samhället, även bland äldre personer och personer som hotas av social, ekonomisk och kulturell utestängning på grund av sitt hälsotillstånd, sin ekonomiska situation eller sin utbildningsnivå Man bör på bred front införa modernt innehåll och moderna undervisningsmetoder, särskilt sådana som förbereder arbetstagare att omskola sig och skaffa sig nya färdigheter. |
| --- | --- |

1.8

Ny digital teknik uppstår och skapar nya värden, inte bara inom ekonomin utan inom alla delar av samhälls- och kulturlivet. Det är därför mycket viktigt att stödja utveckling av digital kompetens i hela samhället, även bland äldre personer och personer som hotas av social, ekonomisk och kulturell utestängning på grund av sitt hälsotillstånd, sin ekonomiska situation eller sin utbildningsnivå Man bör på bred front införa modernt innehåll och moderna undervisningsmetoder, särskilt sådana som förbereder arbetstagare att omskola sig och skaffa sig nya färdigheter.

| 1.9 | Den offentliga förvaltningen måste under de närmaste åren lära sig att använda digitala data och elektroniska kommunikationsmedel på bästa möjliga sätt för att öka effektiviteten, utveckla ett brett samarbete med medborgarna och tillvarata deras aktiva medverkan. En förutsättning för denna medverkan är att det finns lämpligt utformade offentliga tjänster samt öppna, maskinläsbara data på alla områden inom ekonomi och förvaltning. EESK rekommenderar omfattande utbildning av förvaltningspersonal inom digital kompetens, inbegripet färdigheter när det gäller utformning av moderna tjänster samt upphandling och anlitande av experter och specialister. |
| --- | --- |

1.9

Den offentliga förvaltningen måste under de närmaste åren lära sig att använda digitala data och elektroniska kommunikationsmedel på bästa möjliga sätt för att öka effektiviteten, utveckla ett brett samarbete med medborgarna och tillvarata deras aktiva medverkan. En förutsättning för denna medverkan är att det finns lämpligt utformade offentliga tjänster samt öppna, maskinläsbara data på alla områden inom ekonomi och förvaltning. EESK rekommenderar omfattande utbildning av förvaltningspersonal inom digital kompetens, inbegripet färdigheter när det gäller utformning av moderna tjänster samt upphandling och anlitande av experter och specialister.

| 1.10 | EESK rekommenderar att den offentliga förvaltningen gör det möjligt att vidareutnyttja offentlig information och göra offentlig information tillgänglig i form av öppna data i maskinläsbara format, med beaktande av nödvändiga säkerhetsåtgärder. Möjligheterna att vidareutnyttja offentlig information är särskilt viktiga för europeiska små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.10

EESK rekommenderar att den offentliga förvaltningen gör det möjligt att vidareutnyttja offentlig information och göra offentlig information tillgänglig i form av öppna data i maskinläsbara format, med beaktande av nödvändiga säkerhetsåtgärder. Möjligheterna att vidareutnyttja offentlig information är särskilt viktiga för europeiska små och medelstora företag.

2.   Sammanfattning av och bakgrund till kommissionens meddelande

| 2.1 | En datadriven ekonomi och rent generellt en digital ekonomi är ett område av strategisk ekonomisk betydelse för EU:s länder. Digitala data är i dag grunden för all verksamhet inom ekonomi, offentlig förvaltning, kultur, social trygghet och hälsovård. En innovativ användning av dem är den främsta källan till ökad produktivitet i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

2.1

En datadriven ekonomi och rent generellt en digital ekonomi är ett område av strategisk ekonomisk betydelse för EU:s länder. Digitala data är i dag grunden för all verksamhet inom ekonomi, offentlig förvaltning, kultur, social trygghet och hälsovård. En innovativ användning av dem är den främsta källan till ökad produktivitet i EU:s ekonomi.

| 2.2 | Den utbredda användningen av digitala och digitaliserade data och den lätthet med vilken de kan överföras och bearbetas gör att dessa data i dag kan betraktas som en ny och ovanligt värdefull resurs i samhälle och ekonomi. |
| --- | --- |

2.2

Den utbredda användningen av digitala och digitaliserade data och den lätthet med vilken de kan överföras och bearbetas gör att dessa data i dag kan betraktas som en ny och ovanligt värdefull resurs i samhälle och ekonomi.

| 2.3 | Digitala data genereras, samlas och bearbetas i dag på alla områden inom ekonomi och samhällsliv. Det finns allt fler innovativa företag där digitala data utgör verksamhetens utgångspunkt och främsta fokus. Rumsliga data och geolokaliseringsdata är särskilt viktiga i en datadriven ekonomi. |
| --- | --- |

2.3

Digitala data genereras, samlas och bearbetas i dag på alla områden inom ekonomi och samhällsliv. Det finns allt fler innovativa företag där digitala data utgör verksamhetens utgångspunkt och främsta fokus. Rumsliga data och geolokaliseringsdata är särskilt viktiga i en datadriven ekonomi.

| 2.4 | Det segment på it-marknaden som utvecklas snabbast är stordataområdet (big data). Enligt undersökningar gjorda av International Data Corporation (IDC) mellan 2012 och 2017 kommer den genomsnittliga årliga tillväxten inom detta segment att ligga på cirka 27 % (dvs. sex gånger mer än för IKT-marknaden som helhet), och värdet på världsmarknaden för teknik och tjänster inom stordataområdet förväntas därför 2017 att uppgå till 23,7 miljarder euro. En mycket snabb tillväxt är också att vänta inom de molnbaserade tjänsterna. |
| --- | --- |

2.4

Det segment på it-marknaden som utvecklas snabbast är stordataområdet (big data). Enligt undersökningar gjorda av International Data Corporation (IDC) mellan 2012 och 2017 kommer den genomsnittliga årliga tillväxten inom detta segment att ligga på cirka 27 % (dvs. sex gånger mer än för IKT-marknaden som helhet), och värdet på världsmarknaden för teknik och tjänster inom stordataområdet förväntas därför 2017 att uppgå till 23,7 miljarder euro. En mycket snabb tillväxt är också att vänta inom de molnbaserade tjänsterna.

| 2.5 | Med den utveckling av lösningar och tillämpningar som konstateras inom sakernas internet, bl.a. i infrastrukturen i smarta städer, kan vi under de närmaste åren förvänta oss en enorm tillväxt i datavolymen till följd av utvecklingen inom sakernas internet. Enligt prognoser gjorda av olika analysföretag kommer antalet anordningar av typen smart object inom sakernas internet att öka till 26 miljarder över hela världen fram till 2020 och på så sätt flera gånger överstiga antalet internetanslutna datorer. Både företag och offentlig förvaltning måste kunna hantera denna enorma tillväxt i datavolymen och utnyttja den på ett kreativt sätt. |
| --- | --- |

2.5

Med den utveckling av lösningar och tillämpningar som konstateras inom sakernas internet, bl.a. i infrastrukturen i smarta städer, kan vi under de närmaste åren förvänta oss en enorm tillväxt i datavolymen till följd av utvecklingen inom sakernas internet. Enligt prognoser gjorda av olika analysföretag kommer antalet anordningar av typen smart object inom sakernas internet att öka till 26 miljarder över hela världen fram till 2020 och på så sätt flera gånger överstiga antalet internetanslutna datorer. Både företag och offentlig förvaltning måste kunna hantera denna enorma tillväxt i datavolymen och utnyttja den på ett kreativt sätt.

| 2.6 | Frågan är utomordentligt viktig för att den ekonomiska potential som finns i stora datamängder och sakernas internet ska kunna utnyttjas av ekonomin i EU-medlemsstaterna, inklusive innovativa företag som tillhandahåller lösningar från dessa områden och företag från alla övriga sektorer i EU:s ekonomi som använder sig av dem inom sina verksamhetsområden. |
| --- | --- |

2.6

Frågan är utomordentligt viktig för att den ekonomiska potential som finns i stora datamängder och sakernas internet ska kunna utnyttjas av ekonomin i EU-medlemsstaterna, inklusive innovativa företag som tillhandahåller lösningar från dessa områden och företag från alla övriga sektorer i EU:s ekonomi som använder sig av dem inom sina verksamhetsområden.

| 2.7 | Kommissionen framhåller i sitt meddelande att man måste skapa förutsättningar för verksamhet inom molnbaserade datortjänster, infrastruktur för högpresterande datorsystem (HPC) samt plattformar och tjänster där dessa lösningar utnyttjas. Enligt uppskattningar från kommissionen (1) kan molntjänsterna bidra till att antalet nya arbetstillfällen i Europa ökar med 2,5 miljoner och leda till en BNP-tillväxt i EU-länderna på 160 miljarder euro fram till 2020. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen framhåller i sitt meddelande att man måste skapa förutsättningar för verksamhet inom molnbaserade datortjänster, infrastruktur för högpresterande datorsystem (HPC) samt plattformar och tjänster där dessa lösningar utnyttjas. Enligt uppskattningar från kommissionen (1) kan molntjänsterna bidra till att antalet nya arbetstillfällen i Europa ökar med 2,5 miljoner och leda till en BNP-tillväxt i EU-länderna på 160 miljarder euro fram till 2020.

| 2.8 | Datadriven innovation (DDI), dvs. kapaciteten hos företag och offentliga myndigheter att på ett kreativt sätt utnyttja information från fördjupad dataanalys, inklusive information som gjorts tillgänglig inom ramen för vidareutnyttjande av offentlig information, är enligt kommissionen ett annat viktigt led i utvecklingen. Om man öppnar data och gör det möjligt att vidareutnyttja dem kan detta ge EU-länderna ekonomiska vinster på i storleksordningen 40 miljarder euro per år, och de totala direkta och indirekta ekonomiska vinsterna av tillämpningen och utnyttjandet av information från offentliga sektorn i ekonomin i EU-27 uppskattas till cirka 140 miljarder euro årligen (2). |
| --- | --- |

2.8

Datadriven innovation (DDI), dvs. kapaciteten hos företag och offentliga myndigheter att på ett kreativt sätt utnyttja information från fördjupad dataanalys, inklusive information som gjorts tillgänglig inom ramen för vidareutnyttjande av offentlig information, är enligt kommissionen ett annat viktigt led i utvecklingen. Om man öppnar data och gör det möjligt att vidareutnyttja dem kan detta ge EU-länderna ekonomiska vinster på i storleksordningen 40 miljarder euro per år, och de totala direkta och indirekta ekonomiska vinsterna av tillämpningen och utnyttjandet av information från offentliga sektorn i ekonomin i EU-27 uppskattas till cirka 140 miljarder euro årligen (2).

| 2.9 | För detta ändamål måste man enligt kommissionen anlita högt kvalificerade specialister, tillämpa öppna data i stor skala samt skapa relevant lagstiftning i fråga om äganderätt till, skydd av och tillhandahållande av data. |
| --- | --- |

2.9

För detta ändamål måste man enligt kommissionen anlita högt kvalificerade specialister, tillämpa öppna data i stor skala samt skapa relevant lagstiftning i fråga om äganderätt till, skydd av och tillhandahållande av data.

| 2.10 | EU-programmet Horisont 2020 och de nationella finansieringsprogrammen för forskning och innovation kommer tillsammans med stödet för att främja entreprenörskap och innovation i vissa sektorer att spela en stor roll vid genomförandet av planerna. |
| --- | --- |

2.10

EU-programmet Horisont 2020 och de nationella finansieringsprogrammen för forskning och innovation kommer tillsammans med stödet för att främja entreprenörskap och innovation i vissa sektorer att spela en stor roll vid genomförandet av planerna.

| 2.11 | Kommissionen kommer att stödja digitalt entreprenörskap i Europa med olika åtgärder, bl.a. genom att främja öppna data, underlätta tillgången till molnbaserade datatjänster, främja kopplingar och samarbete mellan olika lokala inkubatorer för data och utveckla färdigheter och kompetens på det digitala området, bl.a. inom ramen för den breda koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.11

Kommissionen kommer att stödja digitalt entreprenörskap i Europa med olika åtgärder, bl.a. genom att främja öppna data, underlätta tillgången till molnbaserade datatjänster, främja kopplingar och samarbete mellan olika lokala inkubatorer för data och utveckla färdigheter och kompetens på det digitala området, bl.a. inom ramen för den breda koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK godtar och stöder generellt sett de former för en blomstrande datadriven ekonomi som föreslås i kommissionens meddelande. Såsom anges i meddelandet ger dataanalys bättre resultat, förfaranden och beslut, och detta stimulerar till innovation och nya lösningar och gör det också möjligt att förutse utvecklingstendenser och förbereda sig på framtida händelser. Kommissionens meddelande innehåller dock ingen tydligt formulerad strategi för att bygga upp en sådan ekonomi i EU. |
| --- | --- |

3.1

EESK godtar och stöder generellt sett de former för en blomstrande datadriven ekonomi som föreslås i kommissionens meddelande. Såsom anges i meddelandet ger dataanalys bättre resultat, förfaranden och beslut, och detta stimulerar till innovation och nya lösningar och gör det också möjligt att förutse utvecklingstendenser och förbereda sig på framtida händelser. Kommissionens meddelande innehåller dock ingen tydligt formulerad strategi för att bygga upp en sådan ekonomi i EU.

| 3.2 | Kommittén framhåller vikten av vissa av de åtgärder som föreslås i meddelandet och som syftar till att bygga ut den infrastruktur i bred bemärkelse som krävs för en datadriven ekonomi, framför allt när det gäller






  — | tillgång till nödvändig, tillförlitlig infrastruktur som gör system för insamling, bearbetning och utnyttjande av data driftskompatibla, inklusive infrastruktur där man i stor utsträckning och på ett säkert sätt använder sig av effektiva molnbaserade lösningar och tjänster, |
| --- | --- | --- |

3.2

Kommittén framhåller vikten av vissa av de åtgärder som föreslås i meddelandet och som syftar till att bygga ut den infrastruktur i bred bemärkelse som krävs för en datadriven ekonomi, framför allt när det gäller

—

tillgång till nödvändig, tillförlitlig infrastruktur som gör system för insamling, bearbetning och utnyttjande av data driftskompatibla, inklusive infrastruktur där man i stor utsträckning och på ett säkert sätt använder sig av effektiva molnbaserade lösningar och tjänster,

| — | tillgång till uppsättningar av tillförlitliga data av hög kvalitet, |
| --- | --- |

—

tillgång till uppsättningar av tillförlitliga data av hög kvalitet,

| — | adekvata rättsliga, organisatoriska och utbildningsrelaterade villkor och ramar samt arbetsvillkor som gör det möjligt för olika aktörer att samarbeta för att skapa en lämplig nivå av färdigheter och lösningar som grundar sig på innovativ användning av data, |
| --- | --- |

—

adekvata rättsliga, organisatoriska och utbildningsrelaterade villkor och ramar samt arbetsvillkor som gör det möjligt för olika aktörer att samarbeta för att skapa en lämplig nivå av färdigheter och lösningar som grundar sig på innovativ användning av data,

| — | stöd till politik och skapande av rättsliga ramar som stimulerar en innovativ användning av öppna, maskinläsbara data på alla områden inom ekonomi och förvaltning. |
| --- | --- |

—

stöd till politik och skapande av rättsliga ramar som stimulerar en innovativ användning av öppna, maskinläsbara data på alla områden inom ekonomi och förvaltning.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK stöder utvecklingen och användningen av mekanismerna och åtgärderna i programmet Horisont 2020, framför allt dem som ger tillgång till lösningar i tjänsteplattformar av typen PaaS (Platform as a Service – plattform som en tjänst), SaaS (Software as a Service – programvara som en tjänst), IaaS (Infrastructure as a Service – infrastruktur som en tjänst) och andra som grundar sig på offentliga, privata och blandade datamolnslösningar. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder utvecklingen och användningen av mekanismerna och åtgärderna i programmet Horisont 2020, framför allt dem som ger tillgång till lösningar i tjänsteplattformar av typen PaaS (Platform as a Service – plattform som en tjänst), SaaS (Software as a Service – programvara som en tjänst), IaaS (Infrastructure as a Service – infrastruktur som en tjänst) och andra som grundar sig på offentliga, privata och blandade datamolnslösningar.

| 4.2 | Kommittén stöder de åtgärder som syftar till att genomföra den europeiska strategin för datamoln i linje med EESK:s tidigare yttranden på detta tema. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén stöder de åtgärder som syftar till att genomföra den europeiska strategin för datamoln i linje med EESK:s tidigare yttranden på detta tema.

| 4.3 | EESK välkomnar inrättandet av kontraktsbaserade europeiska offentlig–privata partnerskap i enlighet med kommissionens förslag, men anser att det är viktigt att man tydligt formulerar de långsiktiga strategierna och de strategier för forskning, utveckling och finansiering som hänger samman med dem. |
| --- | --- |

4.3

EESK välkomnar inrättandet av kontraktsbaserade europeiska offentlig–privata partnerskap i enlighet med kommissionens förslag, men anser att det är viktigt att man tydligt formulerar de långsiktiga strategierna och de strategier för forskning, utveckling och finansiering som hänger samman med dem.

| 4.4 | Man måste se till att det finns tillräckliga finansiella medel för forskning och genomförande på områden där den snabbaste utvecklingen kommer att ske under de närmaste åren och som är viktiga för att EU-ekonomin ska bibehålla sin konkurrenskraft i världen. Det handlar framför allt om följande: bearbetning av stora mängder av data (big data), sakernas internet, nya nät för elektronisk kommunikation (NGN), där man bl.a. använder den 5G-teknik som håller på att utvecklas och senare teknik, samt frågan om it-säkerhet. |
| --- | --- |

4.4

Man måste se till att det finns tillräckliga finansiella medel för forskning och genomförande på områden där den snabbaste utvecklingen kommer att ske under de närmaste åren och som är viktiga för att EU-ekonomin ska bibehålla sin konkurrenskraft i världen. Det handlar framför allt om följande: bearbetning av stora mängder av data (big data), sakernas internet, nya nät för elektronisk kommunikation (NGN), där man bl.a. använder den 5G-teknik som håller på att utvecklas och senare teknik, samt frågan om it-säkerhet.

| 4.5 | EESK framhåller vikten av att bearbetning av stordata, system för dataanalys och söksystem ger precisa och tillförlitliga resultat. Man måste därför stödja forskning och genomförande inom bl.a. semantisk sökning, analys av geospatiala data och snabb bearbetning av stordata. Det är mycket viktigt att se till att det finns tillräckliga medel för forskning med tanke på tendensen till budgetnedskärningar i medlemsstaterna och på rådsnivå – från 9 miljarder till 1,4 miljarder. |
| --- | --- |

4.5

EESK framhåller vikten av att bearbetning av stordata, system för dataanalys och söksystem ger precisa och tillförlitliga resultat. Man måste därför stödja forskning och genomförande inom bl.a. semantisk sökning, analys av geospatiala data och snabb bearbetning av stordata. Det är mycket viktigt att se till att det finns tillräckliga medel för forskning med tanke på tendensen till budgetnedskärningar i medlemsstaterna och på rådsnivå – från 9 miljarder till 1,4 miljarder.

| 4.6 | Finansieringen av nystartade företags utvecklings- och innovationsarbete i den digitala ekonomin är mycket viktig, eftersom det fortfarande inte finns så många finansieringsmekanismer som tillgodoser sådana behov. Finansieringen av sektorerna för ny teknik måste ske genom en skicklig matchning av medlen i programmet Horisont 2020 och andra centrala EU-forskningsprogram, budgetmedel från medlemsstaterna samt incitament för privata företag att bedriva strategiskt samarbete genom avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap (CPPP). |
| --- | --- |

4.6

Finansieringen av nystartade företags utvecklings- och innovationsarbete i den digitala ekonomin är mycket viktig, eftersom det fortfarande inte finns så många finansieringsmekanismer som tillgodoser sådana behov. Finansieringen av sektorerna för ny teknik måste ske genom en skicklig matchning av medlen i programmet Horisont 2020 och andra centrala EU-forskningsprogram, budgetmedel från medlemsstaterna samt incitament för privata företag att bedriva strategiskt samarbete genom avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap (CPPP).

| 4.7 | För att till fullo utnyttja den potential som finns i en datadriven ekonomi är det viktigt att medarbetare omskolas för att kunna arbeta inom nya yrken och ekonomiska sektorer. Detta är särskilt viktigt eftersom 80 % av arbetstillfällena 2020 enligt prognoserna kommer att kräva digitala färdigheter. |
| --- | --- |

4.7

För att till fullo utnyttja den potential som finns i en datadriven ekonomi är det viktigt att medarbetare omskolas för att kunna arbeta inom nya yrken och ekonomiska sektorer. Detta är särskilt viktigt eftersom 80 % av arbetstillfällena 2020 enligt prognoserna kommer att kräva digitala färdigheter.

| 4.8 | Större vikt måste läggas vid utbildning som ger alla människor lämplig digital kompetens och färdigheter att använda digital utrustning och digitala tjänster som blir allt vanligare inom ekonomi och samhällsliv, inom administration och kultur. Denna utbildning måste omfatta alla stadier och former: från grundläggande utbildning till vuxenutbildning. |
| --- | --- |

4.8

Större vikt måste läggas vid utbildning som ger alla människor lämplig digital kompetens och färdigheter att använda digital utrustning och digitala tjänster som blir allt vanligare inom ekonomi och samhällsliv, inom administration och kultur. Denna utbildning måste omfatta alla stadier och former: från grundläggande utbildning till vuxenutbildning.

| 4.9 | Man måste utarbeta nya rättsliga ramar och åtgärder som bemöter de kommande förändringarna och tillgodoser de behov som utvecklingen av en datadriven ekonomi innebär. |
| --- | --- |

4.9

Man måste utarbeta nya rättsliga ramar och åtgärder som bemöter de kommande förändringarna och tillgodoser de behov som utvecklingen av en datadriven ekonomi innebär.

| 4.10 | Inom regleringsstrategierna och uppföljningsåtgärderna i samband med EESK:s yttrande om internetförvaltning (TEN/549), bör man ägna särskild uppmärksamhet åt förvaltningen av värdekedjan på internet, så att alla leverantörer av tjänster och innehåll som ingår i denna kedja får del av de vinster som digitala tjänster och produkter genererar i proportion till investeringskostnaderna. |
| --- | --- |

4.10

Inom regleringsstrategierna och uppföljningsåtgärderna i samband med EESK:s yttrande om internetförvaltning (TEN/549), bör man ägna särskild uppmärksamhet åt förvaltningen av värdekedjan på internet, så att alla leverantörer av tjänster och innehåll som ingår i denna kedja får del av de vinster som digitala tjänster och produkter genererar i proportion till investeringskostnaderna.

| 4.11 | Man måste på ett effektivt sätt genomföra de mekanismer som beskrivs och föreslås i bl.a. förordningen om elektronisk identifiering och som syftar till att öka förtroendet för den digitala ekonomin genom att skapa en sammanhängande rättslig grund i EU för elektronisk interaktion mellan företag, medborgare och offentliga organ. |
| --- | --- |

4.11

Man måste på ett effektivt sätt genomföra de mekanismer som beskrivs och föreslås i bl.a. förordningen om elektronisk identifiering och som syftar till att öka förtroendet för den digitala ekonomin genom att skapa en sammanhängande rättslig grund i EU för elektronisk interaktion mellan företag, medborgare och offentliga organ.

| 4.12 | Därför framstår det som allt viktigare att uppmärksamma det dödläge som råder i de mellaninstitutionella förhandlingarna om förordningen om uppgiftsskydd, som sedan månader är under behandling i rådet utan att det finns någon lösning i sikte. De negativa konsekvenserna för alla berörda parter är välkända, inte minst på de områden som är mycket viktiga för att man till fullo ska kunna utveckla den datadrivna ekonomins potential. |
| --- | --- |

4.12

Därför framstår det som allt viktigare att uppmärksamma det dödläge som råder i de mellaninstitutionella förhandlingarna om förordningen om uppgiftsskydd, som sedan månader är under behandling i rådet utan att det finns någon lösning i sikte. De negativa konsekvenserna för alla berörda parter är välkända, inte minst på de områden som är mycket viktiga för att man till fullo ska kunna utveckla den datadrivna ekonomins potential.

| 4.13 | Nya rättsliga ramar måste å ena sidan ge företagen på marknaden en möjlighet att utvecklas samt stödja innovation och konkurrenskraft, och å andra sidan skapa affärssäkerhet samt skydda konsumenternas rättigheter och integritet. Frågan om it-säkerhet är särskilt viktig eftersom det i informationsnäten och de databaserade molnen kommer att finnas alltmer data som är av stor vikt för ekonomi och samhälle, bl.a. känsliga data, t.ex. hälsodata. |
| --- | --- |

4.13

Nya rättsliga ramar måste å ena sidan ge företagen på marknaden en möjlighet att utvecklas samt stödja innovation och konkurrenskraft, och å andra sidan skapa affärssäkerhet samt skydda konsumenternas rättigheter och integritet. Frågan om it-säkerhet är särskilt viktig eftersom det i informationsnäten och de databaserade molnen kommer att finnas alltmer data som är av stor vikt för ekonomi och samhälle, bl.a. känsliga data, t.ex. hälsodata.

| 4.14 | I meddelandet ägnas förhållandevis lite uppmärksamhet åt frågor angående äganderätten till data och åt behovet av att utarbeta nya lösningar för att skydda immateriella rättigheter, som tillgodoser behoven hos den digitala ekonomin, även hos de kreativa sektorerna, som under de närmaste åren kommer att vara ett av de områden där utvecklingen är dynamisk. |
| --- | --- |

4.14

I meddelandet ägnas förhållandevis lite uppmärksamhet åt frågor angående äganderätten till data och åt behovet av att utarbeta nya lösningar för att skydda immateriella rättigheter, som tillgodoser behoven hos den digitala ekonomin, även hos de kreativa sektorerna, som under de närmaste åren kommer att vara ett av de områden där utvecklingen är dynamisk.

| 4.15 | Kommittén är öppen för samarbete med andra organisationer, t.ex. för att bygga upp konsumenternas förtroende för tjänster inom den digitala ekonomin, utforma långsiktiga program och strategier, liksom utbildningsprogram som möjliggör genomförandet. |
| --- | --- |

4.15

Kommittén är öppen för samarbete med andra organisationer, t.ex. för att bygga upp konsumenternas förtroende för tjänster inom den digitala ekonomin, utforma långsiktiga program och strategier, liksom utbildningsprogram som möjliggör genomförandet.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Meddelandet Att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa (COM(2012) 529 final).

1

Att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa

(2)  Meddelandet Öppna uppgifter – En drivkraft för innovation, tillväxt och öppen styrning (KOM(2011) 882 slutlig).

2

Öppna uppgifter – En drivkraft för innovation, tillväxt och öppen styrning

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 242/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 242/66

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder som unionen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (kodifiering)

COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD)

(2015/C 242/12)

Den 20 oktober 2014 beslutade Europaparlamentet att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder som unionen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (kodifiering)

COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD).

Eftersom kommittén till fullo ställer sig bakom förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 504:e plenarsession den 21 och 22 januari 2015 (sammanträdet den 21 januari 2015) med 219 röster för, 1 röst emot och 10 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 21 januari 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---