# Euroopa Liidu C 241/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 241 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide23. juuli 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 241

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide23. juuli 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 241/01 | Komisjoni arvamus, 22. juuli 2015, Madalmaade ametiasutuste võetud meetmete kohta, millega keelatakse kauapüsivate täitesüstide kasutamine esteetilisel otstarbel | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 241/01

Komisjoni arvamus, 22. juuli 2015, Madalmaade ametiasutuste võetud meetmete kohta, millega keelatakse kauapüsivate täitesüstide kasutamine esteetilisel otstarbel

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 241/02 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2015/C 241/03 | Uus euro käibemündi liikmesriiki tähistav külg | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 241/02

Euro vahetuskurss

3

2015/C 241/03

Uus euro käibemündi liikmesriiki tähistav külg

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 241/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 241/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 6 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 241/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 241/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 23.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

22. juuli 2015,

Madalmaade ametiasutuste võetud meetmete kohta, millega keelatakse kauapüsivate täitesüstide kasutamine esteetilisel otstarbel

(2015/C 241/01)

Käesolev arvamus põhineb nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) (1) artikli 14b neljandal lõigul.

11. juuli 2014. aasta kirjas teavitasid Madalmaade ametiasutused direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14b alusel komisjoni dekreedi eelnõust, millega muudetakse meditsiiniseadmeid käsitlevat dekreeti (Besluit Medische Hulpmiddelen) ja mille eesmärk on keelata kauapüsivate täitesüstide kasutamine muul kui taastusotstarbel. Meetme põhjendustes tõid Madalmaade ametiasutused esile sellise tugeva moonutuse ohu, mida kauapüsivate täitesüstide kasutamine võib põhjustada. Madalmaade ametiasutused on seisukohal, et selliste tagajärgede ohtu ei kaalu üles kasu, mida saadakse kauapüsivate täitesüstide kasutamisest üksnes esteetilisel otstarbel.

Lisaks teatasid Madalmaade ametiasutused, et Madalmaade plastilise kirurgia ühendus on avaldanud valdkondliku standardi, mille kohaselt tuleb kauapüsivaid täitesüste kasutada piiratult ja üksnes rangetel tingimustel. Tegelikkuses on kõnealuste toodete kasutamine tänu valdkondlikule standardile juba vähenenud. Seepärast prognoositakse, et eespool nimetatud keeld mõjutab kõnealuste toodete müüki Madalmaades vähe.

Komisjon on seisukohal, et tooted, mida dekreedi eelnõuga soovitakse keelustada, on tooted, mis on tootja poolt mõeldud kasutamiseks üksnes meditsiinilisel otstarbel (sealhulgas taastusotstarbel) ja mida saab ettenähtust erinevalt kasutada esteetilisel otstarbel, samuti tooted, mis on tootja poolt mõeldud kasutamiseks nii meditsiinilisel kui ka esteetilisel otstarbel ja mida võib liigitada ka meditsiiniseadmete alla, ning seepärast kuuluvad need meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide reguleerimisalasse. Seepärast leiab komisjon, et kuigi keeld käsitleb kauapüsivate täitesüstide kasutamist üksnes esteetilisel otstarbel, võib see takistada selliste toodete turule laskmist, mis liigitatakse meditsiiniseadmete alla.

Tooted, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes esteetilisel otstarbel, võivad jääda meditsiiniseadmeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide reguleerimisalast välja. Seepärast kutsub komisjon Madalmaade ametiasutusi üles kaaluma, kas keeld tuleks kehtestada üksnes meditsiiniseadmeid käsitlevas dekreedis või tuleks seda teha ka muudes siseriiklikes õigusaktides, mille reguleerimisalasse kuuluvad tooted, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes esteetilisel otstarbel.

Artikli 14b kohane konsultatsioon kavandatud keelu üle toimus 17. novembril 2014 meditsiiniseadmete eksperdirühma kohtumise raames. See andis nii liikmesriikide kui ka muude sidusrühmade esindajatele võimaluse esitada kavandatud meetme kohta oma seisukohad.

Arutelu käigus ei seadnud teised liikmesriigid ega sidusrühmad kahtluse alla Madalmaade esitatud põhjendusi, mis põhinesid riiklikul tasandil läbi viidud riskihindamisel. Sellest hoolimata ei pidanud liikmesriigid vajalikuks laiendada keeldu kogu liidu territooriumile, eelkõige selliste toodete erineva liigitamise tõttu.

Võttes arvesse Madalmaade esitatud põhjendusi ja konsultatsioonide tulemusi, on komisjon seisukohal, et kauapüsivate täitesüstide kasutamisega seotud ohtude tõttu on põhjendatud keelata nende kasutamine üksnes esteetilisel otstarbel.

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et Madalmaade dekreet, millega muudetakse meditsiiniseadmeid käsitlevat dekreeti, keelates kauapüsivate täitesüstide kasutamise esteetilisel otstarbel, on põhjendatud.

Käesolev arvamus on adresseeritud Madalmaadele.

Brüssel, 22. juuli 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/3

---

Euro vahetuskurss (1)

22. juuli 2015

(2015/C 241/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0902 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,98 |
| DKK | Taani kroon | 7,4616 |
| GBP | Inglise nael | 0,69820 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3836 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0482 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,8990 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,068 |
| HUF | Ungari forint | 308,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,1208 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4198 |
| TRY | Türgi liir | 2,9660 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4765 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4167 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4498 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6562 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4889 |
| KRW | Korea vonn | 1 257,50 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,4922 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,7695 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5880 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 621,13 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1359 |
| PHP | Filipiini peeso | 49,260 |
| RUB | Vene rubla | 62,3115 |
| THB | Tai baat | 37,795 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4816 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5173 |
| INR | India ruupia | 69,3814 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0902

JPY

Jaapani jeen

134,98

DKK

Taani kroon

7,4616

GBP

Inglise nael

0,69820

SEK

Rootsi kroon

9,3836

CHF

Šveitsi frank

1,0482

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,8990

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,068

HUF

Ungari forint

308,33

PLN

Poola zlott

4,1208

RON

Rumeenia leu

4,4198

TRY

Türgi liir

2,9660

AUD

Austraalia dollar

1,4765

CAD

Kanada dollar

1,4167

HKD

Hongkongi dollar

8,4498

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6562

SGD

Singapuri dollar

1,4889

KRW

Korea vonn

1 257,50

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,4922

CNY

Hiina jüaan

6,7695

HRK

Horvaatia kuna

7,5880

IDR

Indoneesia ruupia

14 621,13

MYR

Malaisia ringit

4,1359

PHP

Filipiini peeso

49,260

RUB

Vene rubla

62,3115

THB

Tai baat

37,795

BRL

Brasiilia reaal

3,4816

MXN

Mehhiko peeso

17,5173

INR

India ruupia

69,3814

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/4

---

Uus euro käibemündi liikmesriiki tähistav külg

(2015/C 241/03)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Slovakkia

Motiiv
  : Ľudovít Štúri 200. sünniaastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : Mündi kujunduses on kasutatud Ľudovít Štúri portreed. Piki mündi siseäärt on esitatud käibelelaskmise aasta „2015” ja sellest omakorda parema ääre pool käibele laskva riigi nimi „SLOVENSKO”. Portreest vasakul, piki mündi siseäärt on esitatud Štúri sünni- ja surmaaasta „1815–1856” ja sellest omakorda vasema ääre pool nimi „ĽUDOVÍT ŠTÚR”. Kujunduse ülemises parempoolses osas on Kremnica rahapaja (Mincovňa Kremnica) tunnus, mille moodustavad kahe matriitsi vahele paigutatud tähed „MK”. Alumises parempoolses osas on kujunduse autori Ivan Řeháki stiliseeritud nimetähed „IŘ”.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : 2015. aasta oktoober

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7703 – PontMeyer/DBS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 241/04)

| 1. | 15. juulil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja PontMeyer N. V. („PontMeyer”, Madalmaad), mille üle ettevõtjal HAL Investments B.V. on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Deli Building Supplies B.V. („DBS”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. juulil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja PontMeyer N. V. („PontMeyer”, Madalmaad), mille üle ettevõtjal HAL Investments B.V. on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Deli Building Supplies B.V. („DBS”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   PontMeyer: puit- ja ehitusmaterjalide tarnimine Madalmaades, puidu ja puitpaneelide hulgimüük, puitakende, -uste ja -raamide tootmine;
  —   DBS: mitme puidu ja ehitusmaterjalitarnija valdusettevõtja Madalmaades, puidu ja puitpaneelide hulgimüük, lagede ja eraldustoodete hulgimüük. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   PontMeyer: puit- ja ehitusmaterjalide tarnimine Madalmaades, puidu ja puitpaneelide hulgimüük, puitakende, -uste ja -raamide tootmine;

—   DBS: mitme puidu ja ehitusmaterjalitarnija valdusettevõtja Madalmaades, puidu ja puitpaneelide hulgimüük, lagede ja eraldustoodete hulgimüük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7703 – PontMeyer/DBS):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7703 – PontMeyer/DBS):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 241/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„DRNIŠKI PRŠUT”

ELi nr: HR-PGI-0005-01212-13-13.3.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus

„Drniški pršut”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Drniški pršut” tähistatakse sea tagajalast valmistatud lihatoodet, mida on soolatud jämeda meresoolaga, pressitud, külmsuitsutatud ja kuivatatud ning mille kogu tootmisprotsess on kestnud vähemalt 12 kuud. Selle singi iseloomulik ühtlase ümara servaga väliskuju on vaagnaluude ja koodita ning tagajala siseküljel osaliselt naha ja rasvkoeta. Singil ei tohi olla nähtavaid väliseid kahjustusi, aga toote välispinnal võib olla õhukese hallituskihi jälgi. Viilutatud toode on eristatav selle ühtlase jõulise sügavpunase, aga ka rasvkoe heleda värvuse ning valminud, kergelt suitsutatud ja kuivatatud sealiha tugeva lõhna tõttu. Tänu veetustamise ettenähtud tasemele on sink suurepärase struktuuriga, kergesti lõigatav ning hõlpsasti näritav – tänu singi mahlakusele ja suupärasusele saab suutäisi seega kiiresti alla neelata. Sink on tugeva, magusavõitu ja mõõdukalt soolase maitsega. Pärast singipala allaneelamist meenutab meeldivalt soolane ja kergelt magus lõhn ja järelmaitse sinki, milles puudub happesus, kibedus ja rääsumus.

Turule lastud toote „Drniški pršut” kaal peab olema vähemalt 6,5 kg, maksimaalne niiskusesisaldus lihas 40 %, soola (NaCl) sisaldus kuni 7,0 % ja veeaktiivsus (aw) alla 0,90.

w

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toode „Drniški pršut” on valmistatud sea üksnes värskest tagajalast, mida peale jahutamise temperatuurivahemikus –1 °C kuni +4 °C ei tohi muul moel säilitada, sh külmutada. Kasutada tohib üksnes värskuse säilitanud ja mikrobioloogiliselt sobivaid seajalgu. Kasutada ei tohi ebakvaliteetset või heleda värvusega, pehmet ja vedelikku eritavat või silmatorkavalt tumedat, vintsket või kuiva liha.

Toote „Drniški pršut” tootmiseks viimistletakse seajalgu selleks, et eemaldada koot, ristluu, vaagnaluu ja sabalülid, kuid reieluu, sääreluu ja pindluu koos põlvekedraga jäävad jala külge, nagu ka istmikuluu sissekasvanud osa ning pöialuude jäänused olenevalt sellest, kui kõrgelt on lõigatud jaotustükk koodi eemaldamiseks. Soolamiseks viimistletud seajalgadel ei ole jala siseküljel põlveliigesest üleval pool osaliselt nahka ja rasvkude ning lihast, mis on eemaldatud poolringikujuliselt koos ja samal tasapinnal kui rasvkude, ning mille tulemusel on singi alumine serv reieluupeast 5–8 cm kaugusel. Viimistletud seajalgadel ei tohi olla kahjustusi, verevalumeid, ebatasasusi või eenduvaid osi. Seajalad tuleb soolata pärast tapapäeva kahe kuni nelja päeva jooksul.

Soolamiseks ettenähtud viimistletud seajalg peab kaaluma vähemalt 11 kg.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Drniški pršut” kõik tootmisetapid peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Tootmisprotsess hõlmab kuivsoolamist, pressimist, loputamist, suitsutamist, õhkkuivatamist ja valmimist.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Toodet „Drniški pršut” turustatakse tervelt, eri kujuga tükkideks lõigatuna või viiludena. Singitükid ja -viilud lastakse turule eri kuju, suuruse ja kaaluga vaakumpakendis.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Tootespetsifikaadis sätestatud kõigile nõuetele vastava singi kamaraküljele põletatakse tootmisprotsessi lõpus toote „Drniški pršut” põletusmärk. Enne turule laskmist märgistatakse toode ühise tootetähisega „Drniški pršut”.

Kui toode on konditustatud ja tükkideks lõigatud või viilutatud, peab kõigil turule lastud pakenditel olema ühine tootetähis „Drniški pršut”.

Toote „Drniški pršut” põletusmärgi ja ühise tootetähise kujundus on kindlaks määratud tootespetsifikaadis. Kõigil geograafilise tähise kasutajail, kes lasevad turule tootespetsifikaadis sätestatud kõigile nõuetele vastavaid tooteid, on õigus võrdsetel alustel kasutada toote „Drniški pršut” põletusmärki ja ühist tootetähist. Toote „Drniški pršut” põletusmärgi ja ühise tootetähise kujundus on esitatud joonistel 1 ja 2.

| Joonis 1


  Toote „Drniški pršut” põletusmärk | Joonis 2


  Toote „Drniški pršut” ühine tootetähis |
| --- | --- |

Joonis 1

Joonis 1

Toote „Drniški pršut” põletusmärk

Toote „Drniški pršut” põletusmärk

Image

Joonis 2

Joonis 2

Toote „Drniški pršut” ühine tootetähis

Toote „Drniški pršut” ühine tootetähis

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Drniški pršut” tootmispiirkond asub Šibenik-Knini maakonnas Drniši linna ja naabruses asuvate omavalitsusüksuste Promina, Ružić, Unešić ja Biskupija halduspiires.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Drniški pršut” toodetakse erilise mikrokliimaga geograafilises piirkonnas. Hoolimata mere lähedusest (mereni on linnulennult 20–30 km) on piirkond mõõduka vahemerelise kliimaga. Üldiselt on kliima peamiselt lähisvahemereline, millele on iseloomulikud soojad suved (kõrvetava palavuse ja põuaga) ning vähese lumega pehmed talved. Sagedased ida-, kagu- ja kirdetuuled mõjutavad oluliselt kogu piirkonna kliimat, sest tuulist aega on keskmiselt ligikaudu 65 % aastast. Talvised sagedased tuuled kuivatavad ja jahutavad õhku, mis omakorda soodustab liha kuivatamist. Sellega seoses on eriti oluline kahe tuuleliigi vaheldumine: valitsev boora on Dinara mäemassiivilt ja ümbritsevatelt mägedelt mere suunas puhuv kuiv, külm, kirdetuul, seevastu kagutuul siroko ehk jugo toob merelt kaasa soojust ja niiskust. Tänu boora ja siroko vaheldumisele ning Aadria mere lähedusele ei ole talvised temperatuurid väga madalad ning sagedased tuuled mägedelt kuivatavad ja jahutavad õhku, mis looduslikul viisil kaitseb liha riknemise eest. Eelkõige on kõnealune kaitse oluline toote „Drniški pršut” tootmise algetapis, kui sinke kuivsoolatakse ja kuivatatakse. Looduslikest tingimustest tulenevalt on Drniši piirkonna keskmine temperatuur detsembrist veebruarini vahemikus 3,7–5 °C ning õhuniiskus 76–78 %, millega on toote „Drniški pršut” kindla säilitamise jaoks loodud vajalikud jahedad ja kuivad tingimused. Kõnealused temperatuurid ja niiskuse tase koos jahedate ja kuivade tuultega hõlbustab toote „Drniški pršut” tootmist, mis algab täpselt sel aastaajal.

Toote „Drniški pršut” eripära tuleneb selle konkreetsetest omadustest: pisut soolane maitse, mahe suitsutuslõhn ning veetustamise tase, mis on tingitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja kohaliku kliimaga kohanemisest ning toote pikka aega püsinud mainest ja tähtsusest nii omamaisel turul kui ka väljaspool seda.

Toodet „Drniški pršut” toodetakse lisaaineid kasutamata üksnes jämeda meresoolaga soolates. Seajalgu soolatakse ettenähtud koguses soolaga (millest on eemaldatud kõik ebapuhtad osad), seejärel need loputatakse, mis annab tootele „Drniški pršut” vähem soolase ja kergelt magusa maitse (nt lõpptoote NaCl sisaldus ei ületa 7 %; Zagrebi Ülikooli põllumajandusteaduskonnas tehtud keemiliste analüüside tulemused, 2008). Toote „Drniški pršut” tootmisprotsess hõlmab erilist suitsutusmeetodit. Suits on erilise lõhnaga, sest suitsutamisel kasutatakse hariliku kadaka (Juniperus communis) kuiva puitu, hariliku mandlipuu (Amygdalus communis) puitu ja koort, kuivatatud harilikku käokulda (Helichrysum arenarium), harilikku pööki (Fagus sylvatica) ja valgepööki (Carpinus betulus L.). Suitsutusmaterjal põleb aeglaselt ning kui on tagatud hea õhuringlus, siis suitsuvad singid aegamööda. Seega on valminud singi iseloomulik lõhn alati pisut esiletungiv, kuid ei varjuta kunagi laagerdunud liha aroomi. Tänu kuivatamise/valmimise pikale perioodile (12 kuud või veel kauem), mille jooksul kaotab sink vähehaaval vett ning selle valgud ja rasvad läbivad iseeneslikke keemilisi ja ensümaatilisi muudatusi, on tootele „Drniški pršut” iseloomulik mõnevõrra kõrgem veetustamise tase (lõpptoote niiskusesisaldus on 40 % vastavalt nõuetele, mis on esitatud kogumikus „Drniški pršut” – osobine sirovine i finalnog proizvoda, 44. Horvaatia agronoomiasümpoosioni ja 4. rahvusvahelise agronoomiasümpoosioni toimetised, Opatija, 2009, lk 221–222). Sink on ka meeldivalt pehme tänu pikale töötlemisprotsessile ning singi struktuuri mõjutavatele keemilistele ja ensümaatilistele muudatustele. Piisavalt pikk valmimisperiood on samuti oluline singi sügavpunase värvuse ning ka lõhna moodustumisele, mis püsib ka pärast söömist.

Juniperus communis

Amygdalus communis

Helichrysum arenarium

Fagus sylvatica

Carpinus betulus

„Drniški pršut” – osobine sirovine i finalnog proizvoda

Tänu talvisel ajal liha riknemist takistavatele madalatele temperatuuridele saavad Drniši singimeistrid soolamisprotsessis kasutada mõõdukaid soolakoguseid. Kuni tänase päevani kasutatakse hariliku pöögi, valgepöögi, kuiva kadaka puitu ning mandlipuu koort ja kuivatatud harilikku käokulda käsitsi põletades ning tavaliselt suitsutatakse sooja, niiske ilmaga, kui sinki saab veidi tuulutada ainult kirdetuule (boora) käes. Toote „Drniški pršut” iseloomuliku värvuse, struktuuri, lõhna ja maitse moodustumisel on väga oluline hoolikas soolamine ja suitsutamine ning loomulik kuivatamine ja valmimine vähemalt ühe aasta jooksul. Drniši singitootjate hool, oskusteave ja kogemused ning kohalike ilmaolude tundmine on alati olnud asendamatud tegurid toote „Drniški pršut” traditsioonilise tootmise ja tunnusliku kvaliteedi jaoks.

Seos toote „Drniški pršut” ja selle geograafilise ümbruse vahel tuleneb tootmise pikaajalisest traditsioonist ja Drniši piirkonnast pärit singi kõrgest mainest, aga ka soodsatest ilmastikuoludest ning kohalike elanike teadmistest ja oskustest. „Taeva kingitusena” antud looduslikke tingimusi oskuslikult ära kasutanud kohalike inimeste mitmed põlvkonnad on loonud singitootmise rikkaliku traditsiooni, mille tulemusena on nii Drniši linn kui ka selle ümbruskond tänu oma singile juba pikka aega heas kuulsuses. Tänu oma kvaliteedile on toode „Drniški pršut” olnud alati hea mainega kõigi omamaiselt toodetud sinkide hulgas, millest annab tunnistust kirjutis „Unikati drniške pršutoteke” (Drniši singipoe ainulaadsed tooted) 1978. aasta ajalehes (Nedjeljna Dalmacija, 15.4.1978). Singi erakordselt kõrget rahvusvahelise tuntuse taset kinnitab asjaolu, et 2. juunil 1953 serveeriti seda Briti kuningakojas kuninganna Elisabeth II kroonimispidustustel ning uuesti ka kuninganna kroonimise 50. aastapäeva puhul (Buckinghami palee tänukiri, 2002). Kuni 1990. aastate sõjani oli Drniši tootmiskohast pärit sink kaubanduslikult kõige olulisem ja kõige paremini tuntud singisort kodumaisel turul. Toote „Drniški pršut” hea maine on säilinud tänapäevani ning seda tuntakse hästi nii endise Jugoslaavia vabariikides kui ka väljaspool.

Unikati drniške pršutoteke

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DRNISKI%20PRSUT/SPECIFIKACIJA%20PROIZVODA%20-%20Drniski%20pršut%20-izmjena.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---