# Euroopa Liidu C 260/7. a

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 260 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide7. august 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 260

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide7. august 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015 |
| 2015/C 260/01 | Resolutsioon Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid kuuendal ametiajal aastatel 2015–2020 | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015 |
| 2015/C 260/02 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Merekeskkonna parem kaitse | 6 |
| 2015/C 260/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni | 12 |
| 2015/C 260/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Euroopa õiglase kaubanduse edendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015

2015/C 260/01

Resolutsioon Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid kuuendal ametiajal aastatel 2015–2020

1

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015

2015/C 260/02

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Merekeskkonna parem kaitse

6

2015/C 260/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni

12

2015/C 260/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Euroopa õiglase kaubanduse edendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil

17

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015 |
| 2015/C 260/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised | 22 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015

2015/C 260/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised

22

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015

| 7.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 260/1

---

Resolutsioon „Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid kuuendal ametiajal aastatel 2015–2020”

(2015/C 260/01)

Euroopa Regioonide Komitee keskendub oma praeguse viieaastase ametiaja vältel (2015–2020) alljärgnevatele prioriteetidele.

I.   
  Euroopa majanduse uus algus: töökohtade ja püsiva majanduskasvu loomine linnades ja piirkondades elanike elukvaliteedi parandamiseks

Alt-üles-lähenemisviis, mis hõlmab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist Euroopa partnerlustesse, on vajalik reaalmajandusse tehtavate sihipäraste investeeringute ergutamiseks ja parimate tavade tutvustamise hoogustamiseks. Samas vastatakse sellega kodanike nõudmistele kvaliteetsete kulutuste ja avaliku sektori meetmete mõistliku rakendamise järele. Uus ettevõtlusvaim koos hästi toimiva digitaalse ühtse turu ja aruka spetsialiseerumisega võib kaasa tuua uued teadmised ja oskused, innovatsiooni ja tööhõive.

Komitee tõstab esile alljärgnevad meetmed kõnealuse prioriteedi elluviimiseks:

| 1. | tugineda positiivsetele majanduslikele suundumustele ja kasutada need ära jätkusuutlike töökohtade loomiseks, keskendudes eeskätt haridusele ning oskuste ja väljaõppe ühitamisele tööturu vajadustega. Eelkõige on vaja kvaliteetset üld- ja kutseharidust, praktikakohtade pakkumise suurendamist ja liikuvuse parandamist, et parandada suure töötuse määraga noorte olukorda. Sealjuures võib kasu olla positiivsetest kogemustest duaalse kutseõppesüsteemiga; |
| --- | --- |

1.

tugineda positiivsetele majanduslikele suundumustele ja kasutada need ära jätkusuutlike töökohtade loomiseks, keskendudes eeskätt haridusele ning oskuste ja väljaõppe ühitamisele tööturu vajadustega. Eelkõige on vaja kvaliteetset üld- ja kutseharidust, praktikakohtade pakkumise suurendamist ja liikuvuse parandamist, et parandada suure töötuse määraga noorte olukorda. Sealjuures võib kasu olla positiivsetest kogemustest duaalse kutseõppesüsteemiga;

| 2. | jälgida partnerluses Euroopa Investeerimispangaga Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kasutamist, säilitades samas solidaarsuse mahajäänud piirkondadega; |
| --- | --- |

2.

jälgida partnerluses Euroopa Investeerimispangaga Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kasutamist, säilitades samas solidaarsuse mahajäänud piirkondadega;

| 3. | tugevdada ELi ning majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, töötades välja stiimulid reformideks, et kiirendada strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete eesmärkide saavutamist ja automaatsete stabilisaatorite vahelist koordineerimist majandus- ja rahaliidu tasandil; |
| --- | --- |

3.

tugevdada ELi ning majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, töötades välja stiimulid reformideks, et kiirendada strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete eesmärkide saavutamist ja automaatsete stabilisaatorite vahelist koordineerimist majandus- ja rahaliidu tasandil;

| 4. | anda panus mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahekokkuvõttesse ja tulevasse ühtekuuluvuspoliitikasse; nõuda ELi omavahendite läbivaatamist ja toetada avaliku sektori eelarvete kohandamist piirkonnapõhiste kvaliteetsete kulutuste eesmärkide ning piisava maksete assigneeringute taseme järgi; |
| --- | --- |

4.

anda panus mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahekokkuvõttesse ja tulevasse ühtekuuluvuspoliitikasse; nõuda ELi omavahendite läbivaatamist ja toetada avaliku sektori eelarvete kohandamist piirkonnapõhiste kvaliteetsete kulutuste eesmärkide ning piisava maksete assigneeringute taseme järgi;

| 5. | tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimissuutlikkust, ergutades paindlikkust Euroopa majandusjuhtimise eeskirjade rakendamisel, võttes samas arvesse vajadust tugeva riigi rahanduse järele ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid; |
| --- | --- |

5.

tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimissuutlikkust, ergutades paindlikkust Euroopa majandusjuhtimise eeskirjade rakendamisel, võttes samas arvesse vajadust tugeva riigi rahanduse järele ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid;

| 6. | edendada erinevate kättesaadavate ELi fondide koostoimet, tugevdades Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja olemasolevate fondide omavahelist ühendamist, et saavutada mitmekordistav finantsmõju; keskenduda ELi rahastamisvahendite lihtsustamisele; |
| --- | --- |

6.

edendada erinevate kättesaadavate ELi fondide koostoimet, tugevdades Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja olemasolevate fondide omavahelist ühendamist, et saavutada mitmekordistav finantsmõju; keskenduda ELi rahastamisvahendite lihtsustamisele;

| 7. | edendada ettevõtlusvaimu: tugevdada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet ja propageerida sotsiaalmajandust, parandades juurdepääsu rahastamisele, ergutades innovatsiooni ja sihttaristut ning vähendades bürokraatiat; |
| --- | --- |

7.

edendada ettevõtlusvaimu: tugevdada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet ja propageerida sotsiaalmajandust, parandades juurdepääsu rahastamisele, ergutades innovatsiooni ja sihttaristut ning vähendades bürokraatiat;

| 8. | käsitleda keelt, kultuuri ja kultuuripärandit inimlike väärtustena, millega toetatakse riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku identiteeti; |
| --- | --- |

8.

käsitleda keelt, kultuuri ja kultuuripärandit inimlike väärtustena, millega toetatakse riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku identiteeti;

| 9. | luua õiged tingimused digitaalvõrkude ja -teenuste õitsengule. Maksimeerida digitaalmajanduse kasvupotentsiaali, investeerides kiiresse ja usaldusväärsesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristusse, ning teadustegevust ja innovatsiooni, et hoogustada tööstuse konkurentsivõimet, avalikke teenuseid, kaasavust ja oskusi; |
| --- | --- |

9.

luua õiged tingimused digitaalvõrkude ja -teenuste õitsengule. Maksimeerida digitaalmajanduse kasvupotentsiaali, investeerides kiiresse ja usaldusväärsesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristusse, ning teadustegevust ja innovatsiooni, et hoogustada tööstuse konkurentsivõimet, avalikke teenuseid, kaasavust ja oskusi;

| 10. | hoogustada piirkondade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning kaotada nendevaheline digitaalne ja innovatsioonilõhe; parandada piirkondlikku konkurentsivõimet, edendades arukat spetsialiseerumist ja parimate tavade tutvustamist; innustada seega juhtivaid piirkondadevahelisi võrgustikke, nagu näiteks Vanguardi algatus, kus tööstuse taassünd on asetatud võrgustiku RIS3-tegevuse keskmesse eesmärgiga edendada kogemuste vahetamist, tipptasemele jõudmiseks vajalike tingimuste loomist ja projektitaotluste ühist töötlemist; |
| --- | --- |

10.

hoogustada piirkondade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning kaotada nendevaheline digitaalne ja innovatsioonilõhe; parandada piirkondlikku konkurentsivõimet, edendades arukat spetsialiseerumist ja parimate tavade tutvustamist; innustada seega juhtivaid piirkondadevahelisi võrgustikke, nagu näiteks Vanguardi algatus, kus tööstuse taassünd on asetatud võrgustiku RIS3-tegevuse keskmesse eesmärgiga edendada kogemuste vahetamist, tipptasemele jõudmiseks vajalike tingimuste loomist ja projektitaotluste ühist töötlemist;

| 11. | kasutada parimal võimalikul viisil ära innovatsiooniahelaid hõlmavaid teadmis- ja innovaatikakogukondi ja peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid kui vahendit, mis võimaldab olla vähese CO2-heitega majandusele ülemineku juhtimisel eesliinil, ning teadmistepõhist majandust; |
| --- | --- |

11.

kasutada parimal võimalikul viisil ära innovatsiooniahelaid hõlmavaid teadmis- ja innovaatikakogukondi ja peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid kui vahendit, mis võimaldab olla vähese CO2-heitega majandusele ülemineku juhtimisel eesliinil, ning teadmistepõhist majandust;

| 12. | toetada tarbijate ja ettevõtjate paremat juurdepääsu internetis pakutavatele kaupadele ja teenustele kogu Euroopas, kõrvaldades peamised erinevused veebikeskkonna ja muu maailma vahel ning kaotades tõkked veebis piiriüleselt tegutsemiselt, tagades samal ajal, et reguleerivad lähenemisviisid vahetuste uute vormide suunas, näiteks ühistarbimine, on Euroopa tasandil koordineeritud; |
| --- | --- |

12.

toetada tarbijate ja ettevõtjate paremat juurdepääsu internetis pakutavatele kaupadele ja teenustele kogu Euroopas, kõrvaldades peamised erinevused veebikeskkonna ja muu maailma vahel ning kaotades tõkked veebis piiriüleselt tegutsemiselt, tagades samal ajal, et reguleerivad lähenemisviisid vahetuste uute vormide suunas, näiteks ühistarbimine, on Euroopa tasandil koordineeritud;

| 13. | toetada innovatiivse e-valitsuse ulatuslikumat kasutamist, et oleks võimalik muuta kodanike ja ettevõtjate elu kergemaks ja bürokraatiast vähem sõltuvaks; |
| --- | --- |

13.

toetada innovatiivse e-valitsuse ulatuslikumat kasutamist, et oleks võimalik muuta kodanike ja ettevõtjate elu kergemaks ja bürokraatiast vähem sõltuvaks;

| 14. | tagada paremad õiguslikud ja finantstingimused, et hõlbustada praeguste energiataristute moderniseerimist ja laiendamist, mis on osa ELi uutest 2030. aasta energia- ja kliimamuutustealastest eesmärkidest, ja eeskätt kriisikindla ja kliimasõbraliku energialiidu lõpuleviimist, et luua energiasektoris võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

14.

tagada paremad õiguslikud ja finantstingimused, et hõlbustada praeguste energiataristute moderniseerimist ja laiendamist, mis on osa ELi uutest 2030. aasta energia- ja kliimamuutustealastest eesmärkidest, ja eeskätt kriisikindla ja kliimasõbraliku energialiidu lõpuleviimist, et luua energiasektoris võrdsed konkurentsitingimused;

| 15. | tagada õigusaktide stabiilsus, et toetada investeeringuid taastuvenergiasse, sh ringmajanduse ja ökodisaini algatustesse. Rõhutada tuleb, et vajalike ressursside pakkumine on oluline selleks, et võimaldada piirkondadel ja linnadel täita säästva energia projektide elluviimisel juhtrolli; |
| --- | --- |

15.

tagada õigusaktide stabiilsus, et toetada investeeringuid taastuvenergiasse, sh ringmajanduse ja ökodisaini algatustesse. Rõhutada tuleb, et vajalike ressursside pakkumine on oluline selleks, et võimaldada piirkondadel ja linnadel täita säästva energia projektide elluviimisel juhtrolli;

| 16. | edendada katastroofidele vastupanu võime suurendamist ühena jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade põhialustest; tuua esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskne roll. |
| --- | --- |

16.

edendada katastroofidele vastupanu võime suurendamist ühena jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade põhialustest; tuua esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskne roll.

II.   
  ELi õigusloomeküsimuste territoriaalne mõõde: tegutsemine kodanike huvides, sõltumata sellest, kus nad on otsustanud elada ja töötada

ELi poliitikameetmed peaksid ületama vahemaid piirkondade ja linnade vahel ning kaotama nendevahelised lüngad teadmistes, muutes territoriaalsed, majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised, geograafilised ja demograafilised iseärasused tugevateks külgedeks nii linna- kui ka maapiirkondades.

Komitee tõstab esile alljärgnevad meetmed kõnealuse prioriteedi elluviimiseks:

| 17. | nõuda ELi poliitikameetmete ja projektide tugevamat territoriaalset mõõdet kogu Euroopa Liidus, sh strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

17.

nõuda ELi poliitikameetmete ja projektide tugevamat territoriaalset mõõdet kogu Euroopa Liidus, sh strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamise raames;

| 18. | edendada demograafiliste probleemide tunnustamist ohuna kogu Euroopa Liidule ning Euroopa strateegia loomist nende probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

18.

edendada demograafiliste probleemide tunnustamist ohuna kogu Euroopa Liidule ning Euroopa strateegia loomist nende probleemidega tegelemiseks;

| 19. | kontrollida ja hinnata ELi õigusaktide territoriaalset mõju ühtsele turule ning algatuste puhul, millega peaks kaasnema territoriaalne mõju (st energialiit, digitaalne ühtne turg, tööjõu liikuvuse pakett, kapitaliturgude liit, tulevane transpordipoliitika). Erilist tähelepanu tuleb pöörata peamistele riigiabi valdkondadele ja riigiabi ajakohastamisele, tööstuspoliitikale, riigihangetele ja üldhuvi teenuste osutamisele; |
| --- | --- |

19.

kontrollida ja hinnata ELi õigusaktide territoriaalset mõju ühtsele turule ning algatuste puhul, millega peaks kaasnema territoriaalne mõju (st energialiit, digitaalne ühtne turg, tööjõu liikuvuse pakett, kapitaliturgude liit, tulevane transpordipoliitika). Erilist tähelepanu tuleb pöörata peamistele riigiabi valdkondadele ja riigiabi ajakohastamisele, tööstuspoliitikale, riigihangetele ja üldhuvi teenuste osutamisele;

| 20. | kujundada tulevase ühtekuuluvuspoliitika, sh Euroopa ruumilise planeerimise arengut, pöörates erilist tähelepanu linnade tegevuskava tugevdamisele ja tasakaalule linna- ja maapiirkondade vahel ning ühtekuuluvuspoliitika finantsvahendite edasisele arendamisele; ergutada arutelu SKPd täiendavate tegurite üle ning alternatiivsete heaolu ja säästva arengu näitajate väljatöötamist; |
| --- | --- |

20.

kujundada tulevase ühtekuuluvuspoliitika, sh Euroopa ruumilise planeerimise arengut, pöörates erilist tähelepanu linnade tegevuskava tugevdamisele ja tasakaalule linna- ja maapiirkondade vahel ning ühtekuuluvuspoliitika finantsvahendite edasisele arendamisele; ergutada arutelu SKPd täiendavate tegurite üle ning alternatiivsete heaolu ja säästva arengu näitajate väljatöötamist;

| 21. | näidata üles tähelepanelikkust ja tundlikkust rahastamise ja vahendite hankimisega seotud küsimustes; tegeleda varakult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvides regionaalarengu ja struktuurifondide tuleviku (pärast 2020. aastat) küsimustega; |
| --- | --- |

21.

näidata üles tähelepanelikkust ja tundlikkust rahastamise ja vahendite hankimisega seotud küsimustes; tegeleda varakult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvides regionaalarengu ja struktuurifondide tuleviku (pärast 2020. aastat) küsimustega;

| 22. | kutsub üles keskenduma linnakeskuste taaselustamisele, mis on jäänud unarusse laiaulatuslike ostukeskuste arendamise tõttu linnade äärealadel; |
| --- | --- |

22.

kutsub üles keskenduma linnakeskuste taaselustamisele, mis on jäänud unarusse laiaulatuslike ostukeskuste arendamise tõttu linnade äärealadel;

| 23. | anda panus poliitilistesse aruteludesse ELi põllumajandus-, maaelu arengu ja kalanduspoliitika tuleviku üle; |
| --- | --- |

23.

anda panus poliitilistesse aruteludesse ELi põllumajandus-, maaelu arengu ja kalanduspoliitika tuleviku üle;

| 24. | suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust, et nad hakkaksid aja jooksul jälgima oma loodusvarasid, nt vett, ja tagada, et nad on võimelised valmistuma äärmuslike tingimustega olukordadeks, nagu üleküllus või puudus, ning jagavad neid häid tavasid üle kogu Euroopa; |
| --- | --- |

24.

suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust, et nad hakkaksid aja jooksul jälgima oma loodusvarasid, nt vett, ja tagada, et nad on võimelised valmistuma äärmuslike tingimustega olukordadeks, nagu üleküllus või puudus, ning jagavad neid häid tavasid üle kogu Euroopa;

| 25. | edendada piiriüleste lahenduste ja piirkondadevaheliste võrkude väljatöötamist ja makropiirkondlike strateegiate rakendamist, laiendades Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste kasutamist; |
| --- | --- |

25.

edendada piiriüleste lahenduste ja piirkondadevaheliste võrkude väljatöötamist ja makropiirkondlike strateegiate rakendamist, laiendades Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste kasutamist;

| 26. | edendada TEN-T võrkude lõpuleviimise protsessi ja tulevase, 2020. aasta järgse transpordipoliitika raames konkreetseid piirkondlikke ja kohalikke iseärasusi ning toetada uusi algatusi raudtee- ja lennutranspordist tuleneva müraemissiooni vähendamiseks. |
| --- | --- |

26.

edendada TEN-T võrkude lõpuleviimise protsessi ja tulevase, 2020. aasta järgse transpordipoliitika raames konkreetseid piirkondlikke ja kohalikke iseärasusi ning toetada uusi algatusi raudtee- ja lennutranspordist tuleneva müraemissiooni vähendamiseks.

III.   
  Lihtsam, paremini ühendatud Euroopa: kodanike ja ettevõtjate vahelise sideme taasloomine kohalikul ja piirkondlikul tasandil

Komitee peab ergutama arutelu selle üle, kuidas aidata eurooplastel ELi pakutavast lisaväärtusest lihtsamini kasu saada ja ettevõtjatel edu saavutada. Uued algatused peavad kindlasti olema läbipaistvad. Meie prioriteetide keskmes on ka edaspidi bürokraatia vähendamine, VKEde rahastamisele juurdepääsu soodustamine ning innovaatilise riigihanke edendamine.

Komitee tõstab esile alljärgnevad meetmed kõnealuse prioriteedi elluviimiseks:

| 27. | jälgida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimist ja tagada, et meetmed võetakse asjakohasel tasandil. Komitee kutsub üles muutma territoriaalse mõju hindamised tavapäraseks, Euroopa Komisjoni edendatavaks tavaks; |
| --- | --- |

27.

jälgida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimist ja tagada, et meetmed võetakse asjakohasel tasandil. Komitee kutsub üles muutma territoriaalse mõju hindamised tavapäraseks, Euroopa Komisjoni edendatavaks tavaks;

| 28. | tagada suurem läbipaistvus ja suurem kaasarääkimisõigus alt-üles-lähenemisviisi kaudu, et tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegutsemis- ja mõjutamisvõimalusi ning edendada kodanike usaldust Euroopa Liidu vastu ja lähedust sellele; |
| --- | --- |

28.

tagada suurem läbipaistvus ja suurem kaasarääkimisõigus alt-üles-lähenemisviisi kaudu, et tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegutsemis- ja mõjutamisvõimalusi ning edendada kodanike usaldust Euroopa Liidu vastu ja lähedust sellele;

| 29. | edendada mitmetasandilist valitsemist tulevastes õigusaktides, samuti aruteludes Euroopa poolaasta kujundamise ja Euroopa rahaliidu laiendamise üle; |
| --- | --- |

29.

edendada mitmetasandilist valitsemist tulevastes õigusaktides, samuti aruteludes Euroopa poolaasta kujundamise ja Euroopa rahaliidu laiendamise üle;

| 30. | anda panus paremat õigusloomet käsitlevasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse ja osaleda õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmis, et aidata kaasa ELi õigusaktide hindamisele kohalikust ja piirkondlikust vaatenurgast, suurendada õigusaktide läbipaistvust ja teha ELi seadusandjale vajaduse korral ettepanekuid nende lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

30.

anda panus paremat õigusloomet käsitlevasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse ja osaleda õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmis, et aidata kaasa ELi õigusaktide hindamisele kohalikust ja piirkondlikust vaatenurgast, suurendada õigusaktide läbipaistvust ja teha ELi seadusandjale vajaduse korral ettepanekuid nende lihtsustamiseks;

| 31. | ergutada bürokraatia ja halduskoormuse vähendamist kõigil valitsustasanditel, võimaldades sel viisil ettevõtjatel jõudsalt areneda ja kodanikel ELi lisaväärtust täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

31.

ergutada bürokraatia ja halduskoormuse vähendamist kõigil valitsustasanditel, võimaldades sel viisil ettevõtjatel jõudsalt areneda ja kodanikel ELi lisaväärtust täiel määral ära kasutada;

| 32. | propageerida Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tõhusate avalike investeeringute põhimõtteid; |
| --- | --- |

32.

propageerida Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tõhusate avalike investeeringute põhimõtteid;

| 33. | parandada läbipaistvusregistrit, tagades, et selles tunnistatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende esindusühendused on vabastatud mis tahes registreerimise kohustusest, kuna nad on ELi institutsioonilise raamistiku lahutamatu osa ja nende esindajad on kodanike poolt demokraatlikult valitud. |
| --- | --- |

33.

parandada läbipaistvusregistrit, tagades, et selles tunnistatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende esindusühendused on vabastatud mis tahes registreerimise kohustusest, kuna nad on ELi institutsioonilise raamistiku lahutamatu osa ja nende esindajad on kodanike poolt demokraatlikult valitud.

IV.   
  Stabiilsus ja koostöö Euroopa Liidus ja väljaspool: naaberriikide toetamine teel Euroopa väärtuste poole

Komitee peaks tagama, et jõupingutused teha koostööd meie naaberriikidega tugineksid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelisele koostööle ja inimestevahelistele kontaktidele. Institutsioonide tugevdamist ja suutlikkuse suurendamist, poliitilist solidaarsust ja linnade diplomaatiat on varem edukalt kasutatud, et kinnistada naaberriikides Euroopa väärusi. Need peaksid jääma põhivahenditeks ka edaspidi.

Komitee tõstab esile alljärgnevad meetmed kõnealuse prioriteedi elluviimiseks:

| 34. | laiendada ELi laienemis- ja naabruspoliitika territoriaalset mõõdet – ja detsentraliseerimise põhimõtet. Kasutada tuleks komitee partnerlusi Vahemere Liitu (ARLEM) ja idapartnerlusse (CORLEAP) kuuluvate kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

34.

laiendada ELi laienemis- ja naabruspoliitika territoriaalset mõõdet – ja detsentraliseerimise põhimõtet. Kasutada tuleks komitee partnerlusi Vahemere Liitu (ARLEM) ja idapartnerlusse (CORLEAP) kuuluvate kandidaatriikidega;

| 35. | toetada tervikliku ELi rändepoliitika väljatöötamist ning tugevamat kohalikku ja piirkondlikku kriisiohjamise suutlikkust; ergutada arvamuste vahetust parimate tavade näidete üle ja koostööd kohalikul ja piirkondlikul tasandil, sõltumata komisjoni poolt ette antud raamidest. Tuleb osaleda arutelus Dublini III määruse läbivaatamise üle, et kujundada välja õiglane koormuse jagunemine ELis ja tegeleda ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse algpõhjustega, võttes arvesse humanitaarseid ja arengupoliitilisi aspekte; |
| --- | --- |

35.

toetada tervikliku ELi rändepoliitika väljatöötamist ning tugevamat kohalikku ja piirkondlikku kriisiohjamise suutlikkust; ergutada arvamuste vahetust parimate tavade näidete üle ja koostööd kohalikul ja piirkondlikul tasandil, sõltumata komisjoni poolt ette antud raamidest. Tuleb osaleda arutelus Dublini III määruse läbivaatamise üle, et kujundada välja õiglane koormuse jagunemine ELis ja tegeleda ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse algpõhjustega, võttes arvesse humanitaarseid ja arengupoliitilisi aspekte;

| 36. | luua päritolu- ja sihtriikide linnade ja piirkondade vahel rände- ja integratsioonipartnerlusi. See suurendab vastastikust usaldust ja edendab detsentraliseeritud koostööd, eriti selliste teemade puhul nagu linnadesse koondumine, kliimamuutused ja vahendite nappus; |
| --- | --- |

36.

luua päritolu- ja sihtriikide linnade ja piirkondade vahel rände- ja integratsioonipartnerlusi. See suurendab vastastikust usaldust ja edendab detsentraliseeritud koostööd, eriti selliste teemade puhul nagu linnadesse koondumine, kliimamuutused ja vahendite nappus;

| 37. | toetada meetmeid, mille eesmärk on tegeleda ka piiriüleselt kohaliku ja piirkondliku tasandi julgeoleku ja sotsiaalse stabiilsuse probleemidega, nagu radikaliseerumine ja ksenofoobia ning rassism, samuti vägivald kas isoleeritud või organiseeritud kujul, nagu terrorism; |
| --- | --- |

37.

toetada meetmeid, mille eesmärk on tegeleda ka piiriüleselt kohaliku ja piirkondliku tasandi julgeoleku ja sotsiaalse stabiilsuse probleemidega, nagu radikaliseerumine ja ksenofoobia ning rassism, samuti vägivald kas isoleeritud või organiseeritud kujul, nagu terrorism;

| 38. | tõsta kohalikku ja piirkondlikku mõõdet esile läbirääkimistel ELi strateegiliste partnerluste üle peamiste rahvusvaheliste osalejatega, eriti seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ja teenustekaubanduse lepinguga. Tuleb tagada, et lõplikes lepingutes järgitakse Euroopa sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid, näiteks seoses geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) ja avalike üldhuviteenuste kaitsega. |
| --- | --- |

38.

tõsta kohalikku ja piirkondlikku mõõdet esile läbirääkimistel ELi strateegiliste partnerluste üle peamiste rahvusvaheliste osalejatega, eriti seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ja teenustekaubanduse lepinguga. Tuleb tagada, et lõplikes lepingutes järgitakse Euroopa sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid, näiteks seoses geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) ja avalike üldhuviteenuste kaitsega.

V.   
  Kodanike Euroopa on tuleviku Euroopa: tulevikku suunatud partnerluste tugevdamine Euroopa Liidu ja tema inimeste vahel

Komitee peab aitama Euroopat tema inimestele taas lähemale tuua, ergutades dialoogi kohalike ja piirkondlike esindajate ja igas vanuses kodanikega. Samuti peaksime oma tööst tõhusalt teavitama ning keskenduma ELi lisaväärtuse ja saavutatud tulemuste tutvustamisele kodukohtades.

Komitee tõstab esile alljärgnevad meetmed kõnealuse prioriteedi elluviimiseks:

| 39. | teha Euroopa ja selle väärtuste alast teavitustööd, ergutada avalikku arutelu kodanikega ja tutvustada mõju, mida Euroopa oma kodanike heaolule avaldab; |
| --- | --- |

39.

teha Euroopa ja selle väärtuste alast teavitustööd, ergutada avalikku arutelu kodanikega ja tutvustada mõju, mida Euroopa oma kodanike heaolule avaldab;

| 40. | parandada komitee teavitustööd oma lisaväärtuse kohta Euroopa Liidus, tugevdades samas oma suhteid teiste institutsioonidega; süvendada ja täiustada subsidiaarsuse kontrolli menetlust ning arendada edasi arvamuste järelkäsitlust mõõdetavate kriteeriumite abil tehtud mõjude analüüsi kaudu; |
| --- | --- |

40.

parandada komitee teavitustööd oma lisaväärtuse kohta Euroopa Liidus, tugevdades samas oma suhteid teiste institutsioonidega; süvendada ja täiustada subsidiaarsuse kontrolli menetlust ning arendada edasi arvamuste järelkäsitlust mõõdetavate kriteeriumite abil tehtud mõjude analüüsi kaudu;

| 41. | anda panus käimasolevasse arutellu Lissaboni lepingu rakendamise üle, et osaleda institutsioonilistes aruteludes lepingu võimalike tulevaste läbivaatamiste üle. |
| --- | --- |

41.

anda panus käimasolevasse arutellu Lissaboni lepingu rakendamise üle, et osaleda institutsioonilistes aruteludes lepingu võimalike tulevaste läbivaatamiste üle.

Komitee teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi institutsioonidele ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujatele aastatel 2015–2020.

Brüssel, 4. juuni 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015

| 7.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 260/6

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – „Merekeskkonna parem kaitse”

(2015/C 260/02)

| Raportöör | Hermann KUHN (DE/PES), Bremeni liidumaa parlamendi liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | Omaalgatuslik arvamus |

Raportöör

Hermann KUHN (DE/PES), Bremeni liidumaa parlamendi liige

Viitedokument

Omaalgatuslik arvamus

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika keskset tähtsust. Euroopa rannikud ja merealad on olulised inimeste heaolu ja jõukuse jaoks – need on Euroopa kaubateed, kliimareguleerijad, toidu, energia ja tooraine allikad ning hinnatud paigad elamiseks ja puhkamiseks. Merekeskkonna hea seisund on elu jätkusuutlikkuse keskne element ka väljaspool merekeskkonda (1); |
| --- | --- |

1.

rõhutab Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika keskset tähtsust. Euroopa rannikud ja merealad on olulised inimeste heaolu ja jõukuse jaoks – need on Euroopa kaubateed, kliimareguleerijad, toidu, energia ja tooraine allikad ning hinnatud paigad elamiseks ja puhkamiseks. Merekeskkonna hea seisund on elu jätkusuutlikkuse keskne element ka väljaspool merekeskkonda (1);

| 2. | on sügavalt mures, et Euroopa merede olukord ei ole praegu hea. Eelkõige tunneb komitee muret selle pärast, et paljusid kalavarusid püütakse ikka veel üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taseme ning et toitainete ja kahjulike ainete ning jäätmete hulk ja kontsentratsioon, samuti võõrliikide ja mitteainelise heite (müra, valgus, soojus) hulk ületab liiga sageli ökoloogiliselt vastuvõetava taseme. Ka on komitee mures selle pärast, et kliimamuutused koormavad üha enam mere- ja rannikualade ökosüsteeme; |
| --- | --- |

2.

on sügavalt mures, et Euroopa merede olukord ei ole praegu hea. Eelkõige tunneb komitee muret selle pärast, et paljusid kalavarusid püütakse ikka veel üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taseme ning et toitainete ja kahjulike ainete ning jäätmete hulk ja kontsentratsioon, samuti võõrliikide ja mitteainelise heite (müra, valgus, soojus) hulk ületab liiga sageli ökoloogiliselt vastuvõetava taseme. Ka on komitee mures selle pärast, et kliimamuutused koormavad üha enam mere- ja rannikualade ökosüsteeme;

| 3. | on teadlik, et mitmesugune majandustegevus pigem suurendaks praegu merede koormust ja ohustaks püsivalt nende alusväärtuseid, kui samaaegselt ei töötataks otsustavalt hea keskkonnaseisundi huvides. Merede puudulik kaitse läheks Euroopa ühiskonnale igas mõttes kalliks maksma (2); |
| --- | --- |

3.

on teadlik, et mitmesugune majandustegevus pigem suurendaks praegu merede koormust ja ohustaks püsivalt nende alusväärtuseid, kui samaaegselt ei töötataks otsustavalt hea keskkonnaseisundi huvides. Merede puudulik kaitse läheks Euroopa ühiskonnale igas mõttes kalliks maksma (2);

| 4. | rõhutab, et ka tulevastel põlvkondadel on õigus bioloogiliselt mitmekesisele ja dünaamilisele merekeskkonnale, mis on turvaline, puhas, terve ja produktiivne; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ka tulevastel põlvkondadel on õigus bioloogiliselt mitmekesisele ja dünaamilisele merekeskkonnale, mis on turvaline, puhas, terve ja produktiivne;

| 5. | kordab seega oma positiivset hinnangut, mille ta andis merestrateegia raamdirektiivile (2008) kui ELi integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalasele tugisambale, mis seab siduvaks eesmärgiks saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund (3); |
| --- | --- |

5.

kordab seega oma positiivset hinnangut, mille ta andis merestrateegia raamdirektiivile (2008) kui ELi integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalasele tugisambale, mis seab siduvaks eesmärgiks saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund (3);

Merestrateegia raamdirektiivi rakendamise olukord

| 6. | tunnustab olulisi jõupingutusi, mida liikmesriigid on seni lühikese aja jooksul hea keskkonnaseisundi saavutamiseks teinud, eriti seoses esialgse hindamise, hea keskkonnaseisundi kirjeldamise, keskkonnaalaste sihtide kehtestamise ning seireprogrammide koostamise ja rakendamisega; |
| --- | --- |

6.

tunnustab olulisi jõupingutusi, mida liikmesriigid on seni lühikese aja jooksul hea keskkonnaseisundi saavutamiseks teinud, eriti seoses esialgse hindamise, hea keskkonnaseisundi kirjeldamise, keskkonnaalaste sihtide kehtestamise ning seireprogrammide koostamise ja rakendamisega;

| 7. | on siiski mures, et komisjoni arusaama järgi on liikmesriigid oma eesmärgid määratlenud üldiselt liiga tagasihoidlikult, ebatäpselt ja ebasidusalt ning et seepärast on raske vastata küsimusele, kui kaugel eesmärgi saavutamisest ollakse (4); |
| --- | --- |

7.

on siiski mures, et komisjoni arusaama järgi on liikmesriigid oma eesmärgid määratlenud üldiselt liiga tagasihoidlikult, ebatäpselt ja ebasidusalt ning et seepärast on raske vastata küsimusele, kui kaugel eesmärgi saavutamisest ollakse (4);

| 8. | tervitab komisjoni ja liikmesriikide poolt merestrateegia koordineerimisrühmas esitatud ühise rakendusstrateegia algatust ja ootab, et nende töö annaks parema ühise arusaama merestrateegia raamdirektiivi rakendamisest. Komitee kutsub komisjoni üles esitama varsti hea keskkonnaseisundi läbivaadatud kriteeriumid ja metoodikastandardid (2010/477/EL); |
| --- | --- |

8.

tervitab komisjoni ja liikmesriikide poolt merestrateegia koordineerimisrühmas esitatud ühise rakendusstrateegia algatust ja ootab, et nende töö annaks parema ühise arusaama merestrateegia raamdirektiivi rakendamisest. Komitee kutsub komisjoni üles esitama varsti hea keskkonnaseisundi läbivaadatud kriteeriumid ja metoodikastandardid (2010/477/EL);

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt merestrateegia raamdirektiivile töötavad liikmesriigid praegu 2015. aasta lõpuks välja meetmeprogramme, mida tuleb rakendada alates 2016. aastast. Komitee toetab kindlalt komisjoni poliitilise tempomuutuse nõuet merekaitses ja on veendunud, et selleks tuleb kasutada meetmeprogrammide nõuandeid (5); |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt merestrateegia raamdirektiivile töötavad liikmesriigid praegu 2015. aasta lõpuks välja meetmeprogramme, mida tuleb rakendada alates 2016. aastast. Komitee toetab kindlalt komisjoni poliitilise tempomuutuse nõuet merekaitses ja on veendunud, et selleks tuleb kasutada meetmeprogrammide nõuandeid (5);

| 10. | kutsub liikmesriike üles tõlgendama edasisel rakendamisel merestrateegia raamdirektiivis nimetatud erandiklausleid kitsalt, et ei ohustataks hea keskkonnaseisundi saavutamist; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles tõlgendama edasisel rakendamisel merestrateegia raamdirektiivis nimetatud erandiklausleid kitsalt, et ei ohustataks hea keskkonnaseisundi saavutamist;

| 11. | rõhutab, et edu merede hea keskkonnaseisundi saavutamisel 2020. aastaks toob nii rannikuäärsetes kui ka rannikust kaugel asuvates piirkondades kaasa olulised eelised majandusele ja elutingimustele, ent ebaõnnestumised võivad tuua endaga kaasa majanduslikult väga ebasoodsa olukorra. Ka seepärast peavad kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olema kaasatud meetmeprogrammide koostamisse ja andma sellesse oma panuse; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et edu merede hea keskkonnaseisundi saavutamisel 2020. aastaks toob nii rannikuäärsetes kui ka rannikust kaugel asuvates piirkondades kaasa olulised eelised majandusele ja elutingimustele, ent ebaõnnestumised võivad tuua endaga kaasa majanduslikult väga ebasoodsa olukorra. Ka seepärast peavad kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olema kaasatud meetmeprogrammide koostamisse ja andma sellesse oma panuse;

Teadmised

| 12. | märgib, et liikmesriigid on teinud juba suuri jõupingutusi merevete andmete uurimisel, analüüsimisel ja hindamisel. Ent komitee juhib tähelepanu sellele, et teaduslik arusaam merede seisundist ja inimtekkelise koormuse toimeahelatest on ikka veel lünklik (6); |
| --- | --- |

12.

märgib, et liikmesriigid on teinud juba suuri jõupingutusi merevete andmete uurimisel, analüüsimisel ja hindamisel. Ent komitee juhib tähelepanu sellele, et teaduslik arusaam merede seisundist ja inimtekkelise koormuse toimeahelatest on ikka veel lünklik (6);

| 13. | hoiatab, et lüngad teadmistes ei tohi olla takistus konkreetsete ja kaugeleulatuvate meetmeprogrammide väljatöötamisele; |
| --- | --- |

13.

hoiatab, et lüngad teadmistes ei tohi olla takistus konkreetsete ja kaugeleulatuvate meetmeprogrammide väljatöötamisele;

| 14. | toetab kindlalt komisjoni ettepanekuid arendada liidu ja piirkondlikul tasandil edasi liikmesriikide vahelist kooskõlastatud tegevust merekeskkonda puudutavate teaduslike andmete kogumisel, analüüsimisel ja hindamisel, eeskätt Euroopa Keskkonnaagentuuri, piirkondlike merekonventsioonide ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse edendamist ning teabe paremat seostamist teiste ELi õigusaktidega seotud hinnangutega; |
| --- | --- |

14.

toetab kindlalt komisjoni ettepanekuid arendada liidu ja piirkondlikul tasandil edasi liikmesriikide vahelist kooskõlastatud tegevust merekeskkonda puudutavate teaduslike andmete kogumisel, analüüsimisel ja hindamisel, eeskätt Euroopa Keskkonnaagentuuri, piirkondlike merekonventsioonide ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse edendamist ning teabe paremat seostamist teiste ELi õigusaktidega seotud hinnangutega;

| 15. | kutsub kõiki asjaomaseid osalisi üles kasutama programmiperioodi 2014–2020 ELi programmide (eelkõige Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), Horisont 2020, Interreg) olemasolevaid vahendeid rohkem merekeskkonna uurimise projektide jaoks; |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki asjaomaseid osalisi üles kasutama programmiperioodi 2014–2020 ELi programmide (eelkõige Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), Horisont 2020, Interreg) olemasolevaid vahendeid rohkem merekeskkonna uurimise projektide jaoks;

| 16. | on seisukohal, et tulevikus tuleks ka erasektori osalejad, näiteks avameretegevuse lubamise raames, ko0hustada koguma andmeid mere seisundi kohta ja tegema need merekaitse eesmärgil kättesaadavaks, et liita need teiste andmekogude ja hinnangutega; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et tulevikus tuleks ka erasektori osalejad, näiteks avameretegevuse lubamise raames, ko0hustada koguma andmeid mere seisundi kohta ja tegema need merekaitse eesmärgil kättesaadavaks, et liita need teiste andmekogude ja hinnangutega;

Juhtimine

| 17. | on teadlik asjaolust, et merestrateegia raamdirektiivi meetmeprogrammide väljatöötamine on liikmesriikide pädevuses ja vastutusalas. Siiski on komitee veendunud, et merede edukas kaitse on võimalik ainult kõigi valitsustasandite, majanduse ja kodanikuühiskonna ühiste jõupingutustega, ning suunab seepärast oma nõudmised ja ootused kõigile osalistele; |
| --- | --- |

17.

on teadlik asjaolust, et merestrateegia raamdirektiivi meetmeprogrammide väljatöötamine on liikmesriikide pädevuses ja vastutusalas. Siiski on komitee veendunud, et merede edukas kaitse on võimalik ainult kõigi valitsustasandite, majanduse ja kodanikuühiskonna ühiste jõupingutustega, ning suunab seepärast oma nõudmised ja ootused kõigile osalistele;

| 18. | toetab asjaolu, et komisjon soovib jätkuvalt täita aktiivset rolli rakendamise analüüsimisel ja hindamisel liikmesriikides. Komitee julgustab komisjoni täitma toetavat, koordineerivat ja innustavat rolli, edendamaks kõigi merekaitse jaoks oluliste liidu õigusaktide, sealhulgas toetusprogrammide integreerimist ja järgimist; |
| --- | --- |

18.

toetab asjaolu, et komisjon soovib jätkuvalt täita aktiivset rolli rakendamise analüüsimisel ja hindamisel liikmesriikides. Komitee julgustab komisjoni täitma toetavat, koordineerivat ja innustavat rolli, edendamaks kõigi merekaitse jaoks oluliste liidu õigusaktide, sealhulgas toetusprogrammide integreerimist ja järgimist;

| 19. | soovib, et komisjon esitaks korrapäraste ajavahemike järel hindamisaruanded merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta ja tooks seejuures eelkõige välja parimad tavad. Komitee pakub kohalike lahenduste tutvustamiseks Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonnaalase koostöö tehnilise ühisplatvormi kasutamist; |
| --- | --- |

19.

soovib, et komisjon esitaks korrapäraste ajavahemike järel hindamisaruanded merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta ja tooks seejuures eelkõige välja parimad tavad. Komitee pakub kohalike lahenduste tutvustamiseks Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonnaalase koostöö tehnilise ühisplatvormi kasutamist;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on väga palju kogemusi ja teadmisi, sest nad seisavad silmitsi mereseisundi tagajärgedega. Seetõttu nõuab komitee, et nad tuleb sobivas vormis tihedalt kaasata riiklike meetmeprogrammide väljatöötamisse; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on väga palju kogemusi ja teadmisi, sest nad seisavad silmitsi mereseisundi tagajärgedega. Seetõttu nõuab komitee, et nad tuleb sobivas vormis tihedalt kaasata riiklike meetmeprogrammide väljatöötamisse;

| 21. | soovitab meetmeprogrammide väljatöötamisel järgida osalemise, koostöö, läbipaistvuse, kaasamise ja poliitilise sidususe põhimõtteid, lähtudes heast valitsemistavast; |
| --- | --- |

21.

soovitab meetmeprogrammide väljatöötamisel järgida osalemise, koostöö, läbipaistvuse, kaasamise ja poliitilise sidususe põhimõtteid, lähtudes heast valitsemistavast;

| 22. | eeldab, et liikmesriigid pöörduvad liidu poole, kui tekkivate probleemide lahendamine kuulub liidu pädevusse, ja et liit võtab siis meetmed lahenduste leidmiseks; |
| --- | --- |

22.

eeldab, et liikmesriigid pöörduvad liidu poole, kui tekkivate probleemide lahendamine kuulub liidu pädevusse, ja et liit võtab siis meetmed lahenduste leidmiseks;

| 23. | võtab murega teadmiseks komisjoni järeldused, et seni on merepiirkondade koostöö olnud liiga pinnapealne. Komitee on kindlalt veendunud, et ühine piirkondlik meetmete kavandamine merepiirkondades on ühise edu jaoks olulise tähtsusega. Vesi ei tunne piire (7); |
| --- | --- |

23.

võtab murega teadmiseks komisjoni järeldused, et seni on merepiirkondade koostöö olnud liiga pinnapealne. Komitee on kindlalt veendunud, et ühine piirkondlik meetmete kavandamine merepiirkondades on ühise edu jaoks olulise tähtsusega. Vesi ei tunne piire (7);

| 24. | tunnustab piirkondlike merekonventsioonide suurt panust merekaitsesse. Komitee on seisukohal, et need konventsioonid võivad olla ka sobivad platvormid liikmesriikide piirkondlikult kooskõlastatud meetmete väljatöötamiseks, ja nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist sellesse töösse. Siinkohal võivad piirkondlikku koostöösse anda panuse ka Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused; |
| --- | --- |

24.

tunnustab piirkondlike merekonventsioonide suurt panust merekaitsesse. Komitee on seisukohal, et need konventsioonid võivad olla ka sobivad platvormid liikmesriikide piirkondlikult kooskõlastatud meetmete väljatöötamiseks, ja nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist sellesse töösse. Siinkohal võivad piirkondlikku koostöösse anda panuse ka Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused;

| 25. | teeb ettepaneku kasutada ka piiriülese mereala ruumilise planeerimise uusi meetodeid, ka selleks, et tulla toime suurenenud survega merekeskkonna kasutusele, võttes arvesse merekaitse eesmärke. Sealjuures tuleks kaaluda ka merega seotud kohustuslike tasakaalustusmeetmete rakendamist (8); |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku kasutada ka piiriülese mereala ruumilise planeerimise uusi meetodeid, ka selleks, et tulla toime suurenenud survega merekeskkonna kasutusele, võttes arvesse merekaitse eesmärke. Sealjuures tuleks kaaluda ka merega seotud kohustuslike tasakaalustusmeetmete rakendamist (8);

| 26. | märgib, et merestrateegia raamdirektiivi rakendamine annab ELile ja liikmesriikidele ka parema positsiooni oma rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib, et merestrateegia raamdirektiivi rakendamine annab ELile ja liikmesriikidele ka parema positsiooni oma rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks;

| 27. | ärgitab komisjoni koostama ettepanekuid selle kohta, kuidas edendada merestrateegia raamdirektiivi eesmärke Vahemere ja Musta mere piirkonnas ning liikmesriikide ülemeremaade ja territooriumide vetes, mis ei kuulu otseselt selle reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

27.

ärgitab komisjoni koostama ettepanekuid selle kohta, kuidas edendada merestrateegia raamdirektiivi eesmärke Vahemere ja Musta mere piirkonnas ning liikmesriikide ülemeremaade ja territooriumide vetes, mis ei kuulu otseselt selle reguleerimisalasse;

| 28. | on seisukohal, et ELi makropiirkondlikud ja mere vesikondade strateegiad on hea raamistik merekaitse ühendamiseks laiema piirkondliku koostööga (9); |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ELi makropiirkondlikud ja mere vesikondade strateegiad on hea raamistik merekaitse ühendamiseks laiema piirkondliku koostööga (9);

Üldised nõuded meetmeprogrammidele

| 29. | kutsub liikmesriike üles järgima meetmeprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel ökosüsteemipõhise lähenemise põhimõtet ning ettevaatusprintsiipi ja „saastaja maksab” põhimõtet; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles järgima meetmeprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel ökosüsteemipõhise lähenemise põhimõtet ning ettevaatusprintsiipi ja „saastaja maksab” põhimõtet;

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et mitmesugused ELi eeskirjad ja poliitikasuunad peavad mõjutama otseselt või kaudselt merekeskkonna kaitset. Seepärast peavad eeskätt ühise põllumajanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika, veepoliitika raamdirektiivi, elupaikade direktiivi ja linnukaitse direktiivi (Natura 2000), samuti bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja kliimapoliitika eeskirjad olema liikmesriikide meetmeprogrammidega sidusad; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu sellele, et mitmesugused ELi eeskirjad ja poliitikasuunad peavad mõjutama otseselt või kaudselt merekeskkonna kaitset. Seepärast peavad eeskätt ühise põllumajanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika, veepoliitika raamdirektiivi, elupaikade direktiivi ja linnukaitse direktiivi (Natura 2000), samuti bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja kliimapoliitika eeskirjad olema liikmesriikide meetmeprogrammidega sidusad;

| 31. | teeb ettepaneku rangelt järgida alljärgnevaid meetmeid, võttes samas arvesse erinevate merepiirkondade erinevat lähteolukorda ja konkreetseid tingimusi ning tagades proportsionaalsuse, kulutasuvuse ja teostatavuse; |
| --- | --- |

31.

teeb ettepaneku rangelt järgida alljärgnevaid meetmeid, võttes samas arvesse erinevate merepiirkondade erinevat lähteolukorda ja konkreetseid tingimusi ning tagades proportsionaalsuse, kulutasuvuse ja teostatavuse;

Meetmed bioloogilise mitmekesisuse, toiduvõrkude ja merepõhja kaitseks (järjestus merestrateegia raamdirektiivi tunnuste (T) alusel; siin T1, T4, T6)

| 32. | rõhutab rahvusvaheliste, ELi ja riiklike kokkulepete alusel kehtestatud merekaitsealade tähtsust merealade bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja säilimisele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab rahvusvaheliste, ELi ja riiklike kokkulepete alusel kehtestatud merekaitsealade tähtsust merealade bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja säilimisele;

| 33. | on veendunud, et merekaitsealade kehtestamisele peab järgnema selgete kaitse- ja majandamiskavade koostamine, mis tagavad kaitsealade kaitse ja säilimise ning keskkonnakasu. Komitee on seisukohal, et kalanduse ja merealuse kaevandamise kasutuspiirangud merekaitsealadel on vajalikud (sh keelualad), selleks et merekaitsealade kaitsetase ei oleks ohus, vaid suureneks. Komitee toetab seda, et mis tahes kasutuspiirangud kehtestatakse asjaomaste sektoritega peetava dialoogi alusel; |
| --- | --- |

33.

on veendunud, et merekaitsealade kehtestamisele peab järgnema selgete kaitse- ja majandamiskavade koostamine, mis tagavad kaitsealade kaitse ja säilimise ning keskkonnakasu. Komitee on seisukohal, et kalanduse ja merealuse kaevandamise kasutuspiirangud merekaitsealadel on vajalikud (sh keelualad), selleks et merekaitsealade kaitsetase ei oleks ohus, vaid suureneks. Komitee toetab seda, et mis tahes kasutuspiirangud kehtestatakse asjaomaste sektoritega peetava dialoogi alusel;

| 34. | tuletab meelde vajadust kontrollida, kas olemasolevad merekaitsealad moodustavad sidusa ja representatiivse võrgustiku, mis katab piisavalt mereökosüsteemide kogu selle mitmekesisuses. Komitee on veendunud, et selliste alade piiriülene piirkondlik loomine ja haldamine on kulutõhusam ja ökoloogiliselt kasulikum kui ühepoolsed riiklikud meetmed; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde vajadust kontrollida, kas olemasolevad merekaitsealad moodustavad sidusa ja representatiivse võrgustiku, mis katab piisavalt mereökosüsteemide kogu selle mitmekesisuses. Komitee on veendunud, et selliste alade piiriülene piirkondlik loomine ja haldamine on kulutõhusam ja ökoloogiliselt kasulikum kui ühepoolsed riiklikud meetmed;

| 35. | nõuab uute merekaitsealade kehtestamist, kus see on hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vajalik (10); |
| --- | --- |

35.

nõuab uute merekaitsealade kehtestamist, kus see on hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vajalik (10);

| 36. | peab vajalikuks uurida põhjalikumalt merendustegevuse võimalikke mõjusid merepõhjale (kalandus, aga ka torude, kaablite jms panek), et selle põhjal välja töötada standardid ja eeskirjad; |
| --- | --- |

36.

peab vajalikuks uurida põhjalikumalt merendustegevuse võimalikke mõjusid merepõhjale (kalandus, aga ka torude, kaablite jms panek), et selle põhjal välja töötada standardid ja eeskirjad;

Meetmed kaitseks võõrliikide eest (T2)

| 37. | juhib tähelepanu võõrliikide levimise tõttu Euroopa meredele kaasnevatele ökoloogilistele ja majanduslikele ohtudele. Seetõttu teotab komitee põhimõtteliselt invasiivsete võõrliikide määrust ja eeldab, et eelkõige invasiivsete liikide inimtekkeliste sisenemisteede järelevalve ja vajaduse korral tõkestamine annab positiivse panuse hea keskkonnaseisundi saavutamisse; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu võõrliikide levimise tõttu Euroopa meredele kaasnevatele ökoloogilistele ja majanduslikele ohtudele. Seetõttu teotab komitee põhimõtteliselt invasiivsete võõrliikide määrust ja eeldab, et eelkõige invasiivsete liikide inimtekkeliste sisenemisteede järelevalve ja vajaduse korral tõkestamine annab positiivse panuse hea keskkonnaseisundi saavutamisse;

| 38. | kutsub liikmesriike üles seadma sisse võõrliikide ja invasiivsete liikide riiklikud andmekogud, mida nad piirkondlikult omavahel kooskõlastavad, ning tegema selle põhjal võitluses piiriülest koostööd; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles seadma sisse võõrliikide ja invasiivsete liikide riiklikud andmekogud, mida nad piirkondlikult omavahel kooskõlastavad, ning tegema selle põhjal võitluses piiriülest koostööd;

| 39. | toetab Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ballastvee käitlemise konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist Euroopa Liidu poolt; |
| --- | --- |

39.

toetab Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ballastvee käitlemise konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist Euroopa Liidu poolt;

| 40. | nõuab, et avatud vesiviljelussüsteemides kasvatataks ainult pärismaiseid liike; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et avatud vesiviljelussüsteemides kasvatataks ainult pärismaiseid liike;

Meetmed kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate liikide kaitseks (T3)

| 41. | juhib tähelepanu sellele, et kalandusel on liidu paljude rannikupiirkondade jaoks jätkuvalt suur majanduslik ja kultuuriline tähtsus. Komitee on teadlik liidu kalandustegevuse mitmetahulisest olemusest ja rõhutab, et ühine kalanduspoliitika peab oma erinevad majanduslikud vajadused viima kooskõlla merekeskkonna ökoloogiliste nõuetega; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu sellele, et kalandusel on liidu paljude rannikupiirkondade jaoks jätkuvalt suur majanduslik ja kultuuriline tähtsus. Komitee on teadlik liidu kalandustegevuse mitmetahulisest olemusest ja rõhutab, et ühine kalanduspoliitika peab oma erinevad majanduslikud vajadused viima kooskõlla merekeskkonna ökoloogiliste nõuetega;

| 42. | toetab seepärast ühise kalanduspoliitika reformi ja eeldab nüüd, et siin uuesti määratletud eesmärgid, eriti kasutuspiirangud kehtestatakse nii, et taastatakse või hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuseks vajalikke tasemeid, ning kehtestatakse ja kontrollitakse tõhusalt maale toimetamise nõudeid (11); |
| --- | --- |

42.

toetab seepärast ühise kalanduspoliitika reformi ja eeldab nüüd, et siin uuesti määratletud eesmärgid, eriti kasutuspiirangud kehtestatakse nii, et taastatakse või hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuseks vajalikke tasemeid, ning kehtestatakse ja kontrollitakse tõhusalt maale toimetamise nõudeid (11);

| 43. | nõuab Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahalisi vahendeid kasutataks nii, et need ei oleks vastuolus merestrateegia raamdirektiivi eesmärkidega. Komitee soovib muu hulgas uute selektiivsete kalapüügitehnikate kasutamise toetamist, et vähendada suremust kaaspüügi tõttu (sealhulgas lindude suremust kaaspüügi tõttu) ja kaitsta merepõhja elupaiku; |
| --- | --- |

43.

nõuab Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahalisi vahendeid kasutataks nii, et need ei oleks vastuolus merestrateegia raamdirektiivi eesmärkidega. Komitee soovib muu hulgas uute selektiivsete kalapüügitehnikate kasutamise toetamist, et vähendada suremust kaaspüügi tõttu (sealhulgas lindude suremust kaaspüügi tõttu) ja kaitsta merepõhja elupaiku;

Eutrofeerumisvastased meetmed (T5)

| 44. | tuletab meelde, et ülemäärane toitainetega rikastamine Euroopa merevete erinevates piirkondades kujutab endast tõsist keskkonnaprobleemi; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et ülemäärane toitainetega rikastamine Euroopa merevete erinevates piirkondades kujutab endast tõsist keskkonnaprobleemi;

| 45. | peab hädavajalikuks vähendada seoses nitraadidirektiivi peatse läbivaatamise ja rakendamisega oluliselt väetiste juurdevoolu. Ühise põllumajanduspoliitika raames tuleks toetada alternatiivsete, vähem kahjulike väetamismeetodite kasutamist; |
| --- | --- |

45.

peab hädavajalikuks vähendada seoses nitraadidirektiivi peatse läbivaatamise ja rakendamisega oluliselt väetiste juurdevoolu. Ühise põllumajanduspoliitika raames tuleks toetada alternatiivsete, vähem kahjulike väetamismeetodite kasutamist;

| 46. | pooldab mahepõllumajanduse toetamise olulist suurendamist, nii et selle osakaal põllumajanduses saaks aastaks 2020 tõusta üle 10 %; |
| --- | --- |

46.

pooldab mahepõllumajanduse toetamise olulist suurendamist, nii et selle osakaal põllumajanduses saaks aastaks 2020 tõusta üle 10 %;

| 47. | nõuab põllumajandustegevuse ja väetamise keelu kehtestamist veekogude lähedal, nii et toitainete heidete sattumist veekogudesse ja seoses sellega ka merekeskkonda oleks võimalik oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

47.

nõuab põllumajandustegevuse ja väetamise keelu kehtestamist veekogude lähedal, nii et toitainete heidete sattumist veekogudesse ja seoses sellega ka merekeskkonda oleks võimalik oluliselt vähendada;

| 48. | nõuab, et avatud vesiviljelussüsteemide lubamine Euroopa merevetes muudetaks sõltuvaks sellest, et nende tõttu põhjustatud toitainete heited ei ohusta hea keskkonnaseisundi eesmärki (12); |
| --- | --- |

48.

nõuab, et avatud vesiviljelussüsteemide lubamine Euroopa merevetes muudetaks sõltuvaks sellest, et nende tõttu põhjustatud toitainete heited ei ohusta hea keskkonnaseisundi eesmärki (12);

| 49. | on seisukohal, et väävliheite kontrolli piirkondade (Sulphur Emission Control Area – SECA) kokkulepped tuleks kiiresti laiendada kõigile ELi merepiirkondadele. Komitee eeldab, et komisjon ja liikmesriigid teevad intensiivseid jõupingutusi ka lämmastikoksiidide heite kontrollimise alade (NOx Emission Control Area – NECA) loomiseks; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et väävliheite kontrolli piirkondade (Sulphur Emission Control Area – SECA) kokkulepped tuleks kiiresti laiendada kõigile ELi merepiirkondadele. Komitee eeldab, et komisjon ja liikmesriigid teevad intensiivseid jõupingutusi ka lämmastikoksiidide heite kontrollimise alade (NOx Emission Control Area – NECA) loomiseks;

Meetmed saasteainete vähendamiseks (T8, T9)

| 50. | tuletab meelde, et mis tahes liiki ohtlike ainete juurdevool, üksikult ja kumulatiivselt, kahjustab ja ohustab mereelu ning puudutab toitumisahela kaudu ka inimesi. Seetõttu peab komitee ülioluliseks ohtlike ainete nulltaseme eesmärki 2020. aastaks ja juba tehtud kokkulepete rakendamist; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et mis tahes liiki ohtlike ainete juurdevool, üksikult ja kumulatiivselt, kahjustab ja ohustab mereelu ning puudutab toitumisahela kaudu ka inimesi. Seetõttu peab komitee ülioluliseks ohtlike ainete nulltaseme eesmärki 2020. aastaks ja juba tehtud kokkulepete rakendamist;

| 51. | juhib tähelepanu sellele, et ranniku kasvava reostumise tõttu merel paagi puhastamise tagajärjel vette sattuva parafiiniga on kiiresti tarvis keelustada merre kaadamine; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu sellele, et ranniku kasvava reostumise tõttu merel paagi puhastamise tagajärjel vette sattuva parafiiniga on kiiresti tarvis keelustada merre kaadamine;

| 52. | toetab naftat sisaldavate heitvete (veetranspordist, naftatootmisest, tööstusest) piirväärtuste ülevaatamist; |
| --- | --- |

52.

toetab naftat sisaldavate heitvete (veetranspordist, naftatootmisest, tööstusest) piirväärtuste ülevaatamist;

| 53. | kordab oma nõudmist Euroopa tegevuskava järele lahingumoona kõrvaldamiseks (esmajoones kokkukogumiseks ja hävitamiseks) merepõhjas, sest see kujutab endast järjest suuremat ohtu meresõidu turvalisusele, avameretegevusele ja turismile; |
| --- | --- |

53.

kordab oma nõudmist Euroopa tegevuskava järele lahingumoona kõrvaldamiseks (esmajoones kokkukogumiseks ja hävitamiseks) merepõhjas, sest see kujutab endast järjest suuremat ohtu meresõidu turvalisusele, avameretegevusele ja turismile;

| 54. | kinnitab oma seisukohta, et merede reostust tuleks vähendada tekkekohas (tootmine ja tarbimine). Siiski on komitee seisukohal, et toetada tuleks meetmeid, nagu näiteks neljanda astme puhastamist reoveepuhastusjaamades, mis suudavad vähendada heitvees mikrosaasteaineid. Samaaegselt tuleb teha lõpp reoveesetete põllumajandusmaale laotamisele; |
| --- | --- |

54.

kinnitab oma seisukohta, et merede reostust tuleks vähendada tekkekohas (tootmine ja tarbimine). Siiski on komitee seisukohal, et toetada tuleks meetmeid, nagu näiteks neljanda astme puhastamist reoveepuhastusjaamades, mis suudavad vähendada heitvees mikrosaasteaineid. Samaaegselt tuleb teha lõpp reoveesetete põllumajandusmaale laotamisele;

| 55. | juhib tähelepanu asjaolule, et ikka veel sõidab Euroopa vetes kõrge riskiastmega, ühekordse põhja ja parrastega tankereid, ning nõuab nende riskide kaotamiseks tugevat järelevalvet ja veel rangemaid eeskirju; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu asjaolule, et ikka veel sõidab Euroopa vetes kõrge riskiastmega, ühekordse põhja ja parrastega tankereid, ning nõuab nende riskide kaotamiseks tugevat järelevalvet ja veel rangemaid eeskirju;

| 56. | on veendunud, et tuleks välja töötada varjupaigasadamate kavad õnnetuses kahjustatud, eelkõige ohtliku lastiga laevade hoidmiseks, ja luua piisavad abiandmise võimalused laevaõnnetuste ennetamiseks, ka kasvavate avamere tuuleparkide ümbruses. Seejuures on oluline piirkondlik piiriülene koordineerimine; |
| --- | --- |

56.

on veendunud, et tuleks välja töötada varjupaigasadamate kavad õnnetuses kahjustatud, eelkõige ohtliku lastiga laevade hoidmiseks, ja luua piisavad abiandmise võimalused laevaõnnetuste ennetamiseks, ka kasvavate avamere tuuleparkide ümbruses. Seejuures on oluline piirkondlik piiriülene koordineerimine;

Meetmed mereprahi vähendamiseks (T10)

| 57. | toetab jäätmete merre kõrvaldamiseüldist keelamist ning põhimõtteliselt ka põletamise keelamist, sest see ei ole kontrollitav. Maismaal kõrvaldamise kulud peaksid sisalduma võimalikult kindlasummalise määra alusel sadamamaksudes; |
| --- | --- |

57.

toetab jäätmete merre kõrvaldamiseüldist keelamist ning põhimõtteliselt ka põletamise keelamist, sest see ei ole kontrollitav. Maismaal kõrvaldamise kulud peaksid sisalduma võimalikult kindlasummalise määra alusel sadamamaksudes;

| 58. | teeb ettepaneku edendada kalurite jõupingutusi mereprahi kogumiseks eelkõige tasuta jäätmekäitlusega sadamates ja sadamamaksude diferentseerimisega; |
| --- | --- |

58.

teeb ettepaneku edendada kalurite jõupingutusi mereprahi kogumiseks eelkõige tasuta jäätmekäitlusega sadamates ja sadamamaksude diferentseerimisega;

| 59. | pidades silmas merede tohutut reostatust plastijäätmetega, nõuab tugevamaid jõupingutusi plastide vältimiseks ja taaskasutuseks. Komitee ootab, et liikmesriigid rakendaksid jõuliselt eelkõige uusi eeskirju kilekottide kasutuse piiramiseks või isegi keelustamiseks (13); |
| --- | --- |

59.

pidades silmas merede tohutut reostatust plastijäätmetega, nõuab tugevamaid jõupingutusi plastide vältimiseks ja taaskasutuseks. Komitee ootab, et liikmesriigid rakendaksid jõuliselt eelkõige uusi eeskirju kilekottide kasutuse piiramiseks või isegi keelustamiseks (13);

| 60. | toetab selliseid tegevusi nagu rannakoristuspäev konkreetselt Euroopa rannikutel ja randades, sest lisaks otsesele kasule võivad need aidata suurendada teadlikkust ja kujundada keskkonnaalaseid teadmisi; |
| --- | --- |

60.

toetab selliseid tegevusi nagu rannakoristuspäev konkreetselt Euroopa rannikutel ja randades, sest lisaks otsesele kasule võivad need aidata suurendada teadlikkust ja kujundada keskkonnaalaseid teadmisi;

| 61. | on teadlik mikroplasti rasketest tagajärgedest mereorganismidele. Seepärast nõuab komitee esimese sammuna kogu ELis mikroplasti kasutamise keelamist kosmeetika- ja puhastusvahendites; |
| --- | --- |

61.

on teadlik mikroplasti rasketest tagajärgedest mereorganismidele. Seepärast nõuab komitee esimese sammuna kogu ELis mikroplasti kasutamise keelamist kosmeetika- ja puhastusvahendites;

Meetmed energia merre juhtimise vähendamiseks (T11)

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et energia (müra, valguse, soojuse, kiirguse) juhtimisel meredesse on ilmselge mõju merekeskkonnale. Selle tagajärgi on vaja kindlasti paremini uurida; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu sellele, et energia (müra, valguse, soojuse, kiirguse) juhtimisel meredesse on ilmselge mõju merekeskkonnale. Selle tagajärgi on vaja kindlasti paremini uurida;

| 63. | on seisukohal, et mürasaaste kaardistamise rahvusvaheliste kriteeriumide ja standardite kehtestamise järel tuleks koostada Euroopa Liidu merevete mürakataster. Eesmärk peab olema õigusnormide ja piirväärtuste väljatöötamine merekeskkonna müra vähendamiseks; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et mürasaaste kaardistamise rahvusvaheliste kriteeriumide ja standardite kehtestamise järel tuleks koostada Euroopa Liidu merevete mürakataster. Eesmärk peab olema õigusnormide ja piirväärtuste väljatöötamine merekeskkonna müra vähendamiseks;

| 64. | nõuab, et eriti müraintensiivsed kasutusviisid kaitsealadel (sealhulgas puhveraladel), mis tõendatult avaldavad negatiivset mõju eri liikidele, lõpetataks juba praegu; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et eriti müraintensiivsed kasutusviisid kaitsealadel (sealhulgas puhveraladel), mis tõendatult avaldavad negatiivset mõju eri liikidele, lõpetataks juba praegu;

| 65. | toetab alternatiivsete meetodite edendamist seismilistel uuringutel ja avamere tuuleparkide loomisel; |
| --- | --- |

65.

toetab alternatiivsete meetodite edendamist seismilistel uuringutel ja avamere tuuleparkide loomisel;

Lõppmärkused

| 66. | rõhutab, et teave ja dialoog elanikkonnaga on merekaitse edu jaoks otsustava tähtsusega. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles võimaldama oma meetmeprogrammide väljatöötamisel piisavalt aega ja vahendeid avalikuks arutamiseks ning teeb ettepaneku teha sealjuures koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et teave ja dialoog elanikkonnaga on merekaitse edu jaoks otsustava tähtsusega. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles võimaldama oma meetmeprogrammide väljatöötamisel piisavalt aega ja vahendeid avalikuks arutamiseks ning teeb ettepaneku teha sealjuures koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 67. | toetab jätkuvalt Euroopa merenduspäeva korraldamist ja ootab, et ka eelolevatel aastatel edendaks merenduspäev teaduslike ja poliitiliste tavade vahetamise foorumina koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega merestrateegia raamdirektiivi edukat rakendamist. |
| --- | --- |

67.

toetab jätkuvalt Euroopa merenduspäeva korraldamist ja ootab, et ka eelolevatel aastatel edendaks merenduspäev teaduslike ja poliitiliste tavade vahetamise foorumina koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega merestrateegia raamdirektiivi edukat rakendamist.

Brüssel, 3. juuni 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  ELT C 206, 29.8.2006, lk 5.

2

(3)  ELT C 206, 29.8.2006, lk 5; ELT C 172, 5.7.2008, lk 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Vt joonealune märkus 4.

5

(6)  ELT C 62, 2.3.2013, lk 44.

6

(7)  ELT C 104, 2.4.2011, lk 47.

7

(8)  ELT C 415, 20.11.2014, lk 9.

8

(9)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 1.

9

(10)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 34.

10

(11)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

11

(12)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 84.

12

(13)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 30; ELT C 280, 27.9.2013, lk 44..

13

---

| 7.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 260/12

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni”

(2015/C 260/03)

| Raportöör | J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/EPP), Oisterwijki linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokumendid | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni”
  COM(2014) 335 final
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat”
  COM(2015) 44 final |

Raportöör

J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/EPP), Oisterwijki linnapea

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni”

COM(2014) 335 final

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat”

COM(2015) 44 final

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatav märkus

| 1. | Käesolev arvamus on seotud Euroopa Komisjoni teatisega „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (1), milles käsitletakse Euroopa Liidu panust ÜRO käivitatud protsessi, mille raames määratletakse uus reformikava 2015. aasta järgseks ajaks. Arvamuses käsitletakse ka komisjoni teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat” (COM(2015) 44 final) reformikava rakendusmehhanismide kohta. Kõnealune teatis kujutab endast põhimõtteliselt esimesena nimetatud teatise 5. peatüki üksikasjalikku käsitlust. |
| --- | --- |

1.

Käesolev arvamus on seotud Euroopa Komisjoni teatisega „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (1), milles käsitletakse Euroopa Liidu panust ÜRO käivitatud protsessi, mille raames määratletakse uus reformikava 2015. aasta järgseks ajaks. Arvamuses käsitletakse ka komisjoni teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat” (COM(2015) 44 final) reformikava rakendusmehhanismide kohta. Kõnealune teatis kujutab endast põhimõtteliselt esimesena nimetatud teatise 5. peatüki üksikasjalikku käsitlust.

Üldised seisukohad

| 2. | tervitab komisjoni pühendumust osaleda aktiivselt ja konstruktiivselt uue, edasipüüdliku ja vajaliku reformikava koostamises 2015. aasta järgseks ajaks, luues aluse mitme omavahel seotud üleilmse põhiprobleemi lahendamisele; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni pühendumust osaleda aktiivselt ja konstruktiivselt uue, edasipüüdliku ja vajaliku reformikava koostamises 2015. aasta järgseks ajaks, luues aluse mitme omavahel seotud üleilmse põhiprobleemi lahendamisele;

| 3. | tunneb samuti heameelt ELi ja selle liikmesriikide tahte üle teha koostööd kõigi partnerite ja huvipooltega, et jõuda reformikavas üksmeelele. Komitee toetab selle käsitlemist ainulaadse võimalusena rahvusvahelise üldsuse uuendatud ja tugevdatud koostööks, nagu on sätestatud ülemaailmset partnerlust käsitlevas teatises; |
| --- | --- |

3.

tunneb samuti heameelt ELi ja selle liikmesriikide tahte üle teha koostööd kõigi partnerite ja huvipooltega, et jõuda reformikavas üksmeelele. Komitee toetab selle käsitlemist ainulaadse võimalusena rahvusvahelise üldsuse uuendatud ja tugevdatud koostööks, nagu on sätestatud ülemaailmset partnerlust käsitlevas teatises;

| 4. | jagab komisjoni seisukohta, et reformikava peaks põhinema õigustel ning olema lahutamatult seotud hea valitsemistava, demokraatia ja õigusriigi põhimõttega. See on kooskõlas varasema teatise „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja komitee sellekohase arvamusega (2); |
| --- | --- |

4.

jagab komisjoni seisukohta, et reformikava peaks põhinema õigustel ning olema lahutamatult seotud hea valitsemistava, demokraatia ja õigusriigi põhimõttega. See on kooskõlas varasema teatise „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja komitee sellekohase arvamusega (2);

| 5. | nõustub sellega, et seatud esmatähtsatele valdkondadele ja eesmärkidele kohaldatakse universaalsuse põhimõtet, võttes sellejuures arvesse riiklikke asjaolusid, võimalusi ja arengutasemeid. Sellegipoolest saab probleeme lahendada üksnes kõigi osapoolte kaasamisel ja pühendunud osalemisel, millest tulenevad nõudmised ELi liikmesriikidele nii koduriigis kui ka omavahelises koostöös ja seoses nende panusega rahvusvahelisesse koostöösse; |
| --- | --- |

5.

nõustub sellega, et seatud esmatähtsatele valdkondadele ja eesmärkidele kohaldatakse universaalsuse põhimõtet, võttes sellejuures arvesse riiklikke asjaolusid, võimalusi ja arengutasemeid. Sellegipoolest saab probleeme lahendada üksnes kõigi osapoolte kaasamisel ja pühendunud osalemisel, millest tulenevad nõudmised ELi liikmesriikidele nii koduriigis kui ka omavahelises koostöös ja seoses nende panusega rahvusvahelisesse koostöösse;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et reformikava väljatöötamise protsessis on seni asjakohaselt konsulteeritud muu hulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ning rõhutab, kui oluline on muuta konsulteerimine struktuuriliseks koostööks nii enne 2015. aasta septembris seoses ÜRO peaassamblee istungjärguga toimuvat tippkohtumist kui ka hiljem reformikava rakendamisel ja jälgimisel; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et reformikava väljatöötamise protsessis on seni asjakohaselt konsulteeritud muu hulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ning rõhutab, kui oluline on muuta konsulteerimine struktuuriliseks koostööks nii enne 2015. aasta septembris seoses ÜRO peaassamblee istungjärguga toimuvat tippkohtumist kui ka hiljem reformikava rakendamisel ja jälgimisel;

Esmatähtsad valdkonnad

| 7. | rõhutab, kui olulised on kõik temaatilised esmatähtsad valdkonnad, mida Euroopa Komisjon oma teatises nimetab, ning nendib, et eesmärkide sõnastamine ÜROs on vahepeal edenenud, säilitades Euroopa Komisjoni määratletud esmatähtsate valdkondade peamise sisu; peab sellega seoses vajalikuks säilitada kaasavate, turvaliste, vastupidavate ja säästvate linnade ja inimasustuste konkreetne eesmärk. Kõikjal maailmas jõuliselt edenev ja järgmistel aastakümnetelgi jätkuv linnastumine ning selle mõju ümbritsevatele maapiirkondadele annab alust selle erieesmärgi säilitamiseks. Ka Euroopas endas tuleb sellele sisu anda; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui olulised on kõik temaatilised esmatähtsad valdkonnad, mida Euroopa Komisjon oma teatises nimetab, ning nendib, et eesmärkide sõnastamine ÜROs on vahepeal edenenud, säilitades Euroopa Komisjoni määratletud esmatähtsate valdkondade peamise sisu; peab sellega seoses vajalikuks säilitada kaasavate, turvaliste, vastupidavate ja säästvate linnade ja inimasustuste konkreetne eesmärk. Kõikjal maailmas jõuliselt edenev ja järgmistel aastakümnetelgi jätkuv linnastumine ning selle mõju ümbritsevatele maapiirkondadele annab alust selle erieesmärgi säilitamiseks. Ka Euroopas endas tuleb sellele sisu anda;

| 8. | märgib, et teatise punkti 3 alapunktis 2 käsitletakse esmatähtsat valdkonda „Säästvad linnad ja inimasustused” liiga ühekülgselt „säästvale arengule põhjustatavate probleemide” vaatenurgast. Linnad on ka majanduskasvu hoogustajad (3), aidates parandada võimalusi suurendada kohalikke ressursse ja seega tugevdada rahalist alust muude eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et teatise punkti 3 alapunktis 2 käsitletakse esmatähtsat valdkonda „Säästvad linnad ja inimasustused” liiga ühekülgselt „säästvale arengule põhjustatavate probleemide” vaatenurgast. Linnad on ka majanduskasvu hoogustajad (3), aidates parandada võimalusi suurendada kohalikke ressursse ja seega tugevdada rahalist alust muude eesmärkide saavutamiseks;

| 9. | märgib, et komisjon otsustas varem – nii nagu ÜRO – lähtuda ülevaatlikkuse huvides piiratud arvust eesmärkidest muu hulgas teabevahetusalastel põhjustel. Seetõttu tehakse ettepanek esmatähtsate valdkondade koondamiseks. Komisjon rõhutab õigusega ka, kui olulised on „esmatähtsate valdkondade ja nendega seotud ülesannete tihedad vastastikused seosed”, ning seda, et tähelepanu tuleks pöörata vastastikustele seostele; |
| --- | --- |

9.

märgib, et komisjon otsustas varem – nii nagu ÜRO – lähtuda ülevaatlikkuse huvides piiratud arvust eesmärkidest muu hulgas teabevahetusalastel põhjustel. Seetõttu tehakse ettepanek esmatähtsate valdkondade koondamiseks. Komisjon rõhutab õigusega ka, kui olulised on „esmatähtsate valdkondade ja nendega seotud ülesannete tihedad vastastikused seosed”, ning seda, et tähelepanu tuleks pöörata vastastikustele seostele;

| 10. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on järgida arengukoostöös territoriaalset lähenemisviisi. Paljude eesmärkide omavaheline seotus ja eesmärkide taga olevad probleemid nõuavad integreeritud lähenemisviisi geograafiliselt ja halduslikult kokku kuuluvate piirkondade tasandil. Seda tõika ei ole teatises piisavalt rõhutatud. Euroopa Liit võiks oma panuses edasisse protsessi tugineda varasemale teatisele „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (COM(2013) 280 final), kus on hästi käsitletud territoriaalset lähenemisviisi arengukoostöös kui pikaajalist alt üles suunatud protsessi, kus erinevad kohalikud osalejad määravad ühiselt kindlaks prioriteedid ning kavandavad ja rakendavad arengustrateegiaid. Selline lähenemisviis on oluline, et mobiliseerida kogukondade teadmistepagasit, vahendeid, suutlikkust ja osalust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sellega seoses, kui oluline on järgida arengukoostöös territoriaalset lähenemisviisi. Paljude eesmärkide omavaheline seotus ja eesmärkide taga olevad probleemid nõuavad integreeritud lähenemisviisi geograafiliselt ja halduslikult kokku kuuluvate piirkondade tasandil. Seda tõika ei ole teatises piisavalt rõhutatud. Euroopa Liit võiks oma panuses edasisse protsessi tugineda varasemale teatisele „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (COM(2013) 280 final), kus on hästi käsitletud territoriaalset lähenemisviisi arengukoostöös kui pikaajalist alt üles suunatud protsessi, kus erinevad kohalikud osalejad määravad ühiselt kindlaks prioriteedid ning kavandavad ja rakendavad arengustrateegiaid. Selline lähenemisviis on oluline, et mobiliseerida kogukondade teadmistepagasit, vahendeid, suutlikkust ja osalust;

Kohaliku ja piirkondliku tasandi osalemine

| 11. | leiab, et komisjon lähtub õigustatult sellest, et reformikava eeldab kõigi osapoolte kaasamist ja pühendunud tegutsemist. Paljud teatises nimetatud esmatähtsad valdkonnad nõuavad kohaliku ja piirkondliku tasandi osalemist nii poliitika kujundamisel ja otsuste tegemisel kui ka kavandamisel ja rakendamisel. Siin arvamuses ei saa eraldi analüüsida kõiki esmatähtsaid valdkondi ja teemasid, ent kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendamisega saab teatist veelgi tugevdada. Komitee kutsub üles jätkama 2015. aasta järgse tegevuskava juurutamist kohalikul tasandil, muu hulgas dialoogis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklike ja rahvusvaheliste ühendustega, ning on valmis ise andma oma panuse; |
| --- | --- |

11.

leiab, et komisjon lähtub õigustatult sellest, et reformikava eeldab kõigi osapoolte kaasamist ja pühendunud tegutsemist. Paljud teatises nimetatud esmatähtsad valdkonnad nõuavad kohaliku ja piirkondliku tasandi osalemist nii poliitika kujundamisel ja otsuste tegemisel kui ka kavandamisel ja rakendamisel. Siin arvamuses ei saa eraldi analüüsida kõiki esmatähtsaid valdkondi ja teemasid, ent kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendamisega saab teatist veelgi tugevdada. Komitee kutsub üles jätkama 2015. aasta järgse tegevuskava juurutamist kohalikul tasandil, muu hulgas dialoogis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklike ja rahvusvaheliste ühendustega, ning on valmis ise andma oma panuse;

| 12. | tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi järele, ja nõustub samuti komisjoni seisukohaga, et ülemaailmse partnerluse õnnestumiseks peavad riikliku ja sellest madalama taseme poliitikavaldkonnad sidusalt kaasa aitama säästva arengu eesmärkide saavutamisele nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt. Seejuures viitab komitee Euroopa Liidus käibiva subsidiaarsuse põhimõtte olulisusele; |
| --- | --- |

12.

tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi järele, ja nõustub samuti komisjoni seisukohaga, et ülemaailmse partnerluse õnnestumiseks peavad riikliku ja sellest madalama taseme poliitikavaldkonnad sidusalt kaasa aitama säästva arengu eesmärkide saavutamisele nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt. Seejuures viitab komitee Euroopa Liidus käibiva subsidiaarsuse põhimõtte olulisusele;

| 13. | märgib, et kõigi valitsustasandite optimaalseks kasutamiseks ja nende tõhusaks koostoimeks on vaja koostööd riigi keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. See algab eesmärkide, näitajate ja sihtmäärade väljatöötamisest riigi tasandil, ent kehtib samamoodi meetmete valimise ja rakendamise, järelevalve ja hindamise ning ka neist arenemise nimel õppimise suhtes. Teatises käsitatakse kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi veel liiga palju üksnes rakendusasutustena; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kõigi valitsustasandite optimaalseks kasutamiseks ja nende tõhusaks koostoimeks on vaja koostööd riigi keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. See algab eesmärkide, näitajate ja sihtmäärade väljatöötamisest riigi tasandil, ent kehtib samamoodi meetmete valimise ja rakendamise, järelevalve ja hindamise ning ka neist arenemise nimel õppimise suhtes. Teatises käsitatakse kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi veel liiga palju üksnes rakendusasutustena;

| 14. | peab sellega seoses vajalikuks rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitilist rolli, nagu see sõnastati tabavalt Euroopa Komisjoni teatises COM(2013) 280 final. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arutavad poliitilisi küsimusi ja teevad poliitilisi otsuseid lisaks sellele, et nad viivad mõnes valdkonnas ka ellu riigi tasandil kindlaks määratud poliitikat; |
| --- | --- |

14.

peab sellega seoses vajalikuks rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitilist rolli, nagu see sõnastati tabavalt Euroopa Komisjoni teatises COM(2013) 280 final. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arutavad poliitilisi küsimusi ja teevad poliitilisi otsuseid lisaks sellele, et nad viivad mõnes valdkonnas ka ellu riigi tasandil kindlaks määratud poliitikat;

| 15. | sel põhjusel ja tahtmata mingil moel vähendada aruandluskohustuse tähtsust, väljendab komitee muret seoses punktiga 3 „Aruandekohustus”, mille kohaselt kohalikel omavalitsustel on „väga oluline roll” (muu hulgas) üleriigiliste ametiasutuste kontrollimisel ja neilt aru pärimisel. Komitee arvates ei anna see asjakohast pilti valitsustasandite omavahelistest suhetest ning taotleda tuleks pigem koostöö tugevdamist ja sidususe suurendamist ametiasutuste tegutsemises tervikuna; |
| --- | --- |

15.

sel põhjusel ja tahtmata mingil moel vähendada aruandluskohustuse tähtsust, väljendab komitee muret seoses punktiga 3 „Aruandekohustus”, mille kohaselt kohalikel omavalitsustel on „väga oluline roll” (muu hulgas) üleriigiliste ametiasutuste kontrollimisel ja neilt aru pärimisel. Komitee arvates ei anna see asjakohast pilti valitsustasandite omavahelistest suhetest ning taotleda tuleks pigem koostöö tugevdamist ja sidususe suurendamist ametiasutuste tegutsemises tervikuna;

Edusammud, järelevalve ja vastutus

| 16. | nõustub sellega, et tulevane raamistik peab olema kontrollitav ja läbipaistev, sellesse peavad kuuluma selged kriteeriumid edusammude hindamiseks ning edusamme peab saama tõhusalt hinnata. Lisaks jagab komitee komisjoni seisukohta, et selle jaoks on osalus ja vastutus koos kvaliteetsete eeskirjade ja asutustega määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

16.

nõustub sellega, et tulevane raamistik peab olema kontrollitav ja läbipaistev, sellesse peavad kuuluma selged kriteeriumid edusammude hindamiseks ning edusamme peab saama tõhusalt hinnata. Lisaks jagab komitee komisjoni seisukohta, et selle jaoks on osalus ja vastutus koos kvaliteetsete eeskirjade ja asutustega määrava tähtsusega;

| 17. | rõhutab, et hea järelevalve algab selgetest eesmärkidest ja sihtmääradest. Seejuures tuleks arvesse võtta liikmesriikide erinevat olukorda, nagu esimeses teatises on öeldud. Ent teatises on õigusega ka märgitud, et „[e]esmärkide tasandil tehtav töö, sealhulgas näitajad, peaksid jääma lõppkokkuvõttes kindlasse raamistikku, et tuua üldiste eesmärkide saavutamiseks vajalikud muutused kaasa kõikides, eri arengutasemega riikides”. Erinevus ei tohi seega olla õigustuseks kohustuste vähendamisele, kuna vastastikune sõltuvus probleemidest ei luba seda. Seetõttu on vaja tugevat horisontaalset vastutust liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et hea järelevalve algab selgetest eesmärkidest ja sihtmääradest. Seejuures tuleks arvesse võtta liikmesriikide erinevat olukorda, nagu esimeses teatises on öeldud. Ent teatises on õigusega ka märgitud, et „[e]esmärkide tasandil tehtav töö, sealhulgas näitajad, peaksid jääma lõppkokkuvõttes kindlasse raamistikku, et tuua üldiste eesmärkide saavutamiseks vajalikud muutused kaasa kõikides, eri arengutasemega riikides”. Erinevus ei tohi seega olla õigustuseks kohustuste vähendamisele, kuna vastastikune sõltuvus probleemidest ei luba seda. Seetõttu on vaja tugevat horisontaalset vastutust liikmesriikide vahel;

| 18. | osutab, et erinevaid näitajaid, lähenemisviise või sihtmäärasid õigustavaid erinevusi ei esine mitte ainult riikide vahel, vaid ka riikide sees. Selle üle tuleks arutleda keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Ja ka siin on vaja horisontaalset vastutust, antud juhul kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Üksteiselt õppimine võrdlusnäitajate ja vastastikuste eksperdihinnangute jne abil, nagu ka teises teatises esitatud, on sageli parem lähenemisviis kui vertikaalne vastutus ja trahvid; |
| --- | --- |

18.

osutab, et erinevaid näitajaid, lähenemisviise või sihtmäärasid õigustavaid erinevusi ei esine mitte ainult riikide vahel, vaid ka riikide sees. Selle üle tuleks arutleda keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Ja ka siin on vaja horisontaalset vastutust, antud juhul kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Üksteiselt õppimine võrdlusnäitajate ja vastastikuste eksperdihinnangute jne abil, nagu ka teises teatises esitatud, on sageli parem lähenemisviis kui vertikaalne vastutus ja trahvid;

| 19. | usub, et reformikava tugevus põhineb osaliselt kõigi osapoolte laialdasel toetusel – kõigil tasanditel – ja nende valmidusel selle nimel aktiivselt tööd teha. Ka osalemise ja vastutuse seisukohast on kohalik ja piirkondlik tasand olulised. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad heameelega tööd samas suunas ning on valmis aitama koguda andmeid, mida on vaja reformikava rakendamise ja selle üle teostatava järelevalve jaoks. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklikud ja rahvusvahelised ühendused võivad siin täita loomulikku rolli. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et andmete kogumine oleks proportsionaalne seatud eesmärgiga, võttes arvesse sellega seonduvaid kulusid ja selleks kulutatavat aega; |
| --- | --- |

19.

usub, et reformikava tugevus põhineb osaliselt kõigi osapoolte laialdasel toetusel – kõigil tasanditel – ja nende valmidusel selle nimel aktiivselt tööd teha. Ka osalemise ja vastutuse seisukohast on kohalik ja piirkondlik tasand olulised. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad heameelega tööd samas suunas ning on valmis aitama koguda andmeid, mida on vaja reformikava rakendamise ja selle üle teostatava järelevalve jaoks. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklikud ja rahvusvahelised ühendused võivad siin täita loomulikku rolli. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et andmete kogumine oleks proportsionaalne seatud eesmärgiga, võttes arvesse sellega seonduvaid kulusid ja selleks kulutatavat aega;

| 20. | toetab samuti komisjoni seisukohta, et esmatähtis on tõhustada olemasolevate andmete kasutamist. Andmete kogumiseks tuleks võimalikult palju kasutada olemasolevaid struktuure, mida vajaduse korral võiks tugevdada. See puudutab nt rahvastikuregistrit, kinnistusraamatut, kaubanduskodasid, maksuametit jne; |
| --- | --- |

20.

toetab samuti komisjoni seisukohta, et esmatähtis on tõhustada olemasolevate andmete kasutamist. Andmete kogumiseks tuleks võimalikult palju kasutada olemasolevaid struktuure, mida vajaduse korral võiks tugevdada. See puudutab nt rahvastikuregistrit, kinnistusraamatut, kaubanduskodasid, maksuametit jne;

Uus ülemaailmne partnerlus

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et niivõrd ulatuslik tegevuskava vajab mitut erisugust rakendusmehhanismi: nii rahastusega seotud kui ka sidumata; õiguslikult siduvaid või üksnes vabatahtlikul tegevusel põhinevaid; valitsuse, tehnika- ja teadusmaailma, tööstuse või valitsusväliste organisatsioonide algatatud; majandusmehhanisme, sh õiglane kaubandus jne. Komitee toetab kõnealust komisjoni kavandatud vajalikku vahendite kogumit ja keskendub käesolevas arvamuses mõnele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast olulisele aspektile; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et niivõrd ulatuslik tegevuskava vajab mitut erisugust rakendusmehhanismi: nii rahastusega seotud kui ka sidumata; õiguslikult siduvaid või üksnes vabatahtlikul tegevusel põhinevaid; valitsuse, tehnika- ja teadusmaailma, tööstuse või valitsusväliste organisatsioonide algatatud; majandusmehhanisme, sh õiglane kaubandus jne. Komitee toetab kõnealust komisjoni kavandatud vajalikku vahendite kogumit ja keskendub käesolevas arvamuses mõnele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast olulisele aspektile;

| 22. | märgib, et teises teatises sedastatakse õigusega, et uus ülemaailmne partnerlus peaks vallandama ka kohalike omavalitsuste ja sidusrühmade arengupotentsiaali ja et eri tasandite (ülemaailmne, riiklik, piirkondlik ja kohalik) vahelist koordineerimist peaks tugevdama. See nõuab tugevat kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust. Ja see omakorda nõuab õiguspärasust ning selgelt määratletud kohustusi ja volitusi ehk teisisõnu laiaulatuslikku detsentraliseerimist. Teatis peaks olema selgem selles osas, mis puudutab üleskutset tõhusa õigusraamistiku koostamiseks; |
| --- | --- |

22.

märgib, et teises teatises sedastatakse õigusega, et uus ülemaailmne partnerlus peaks vallandama ka kohalike omavalitsuste ja sidusrühmade arengupotentsiaali ja et eri tasandite (ülemaailmne, riiklik, piirkondlik ja kohalik) vahelist koordineerimist peaks tugevdama. See nõuab tugevat kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust. Ja see omakorda nõuab õiguspärasust ning selgelt määratletud kohustusi ja volitusi ehk teisisõnu laiaulatuslikku detsentraliseerimist. Teatis peaks olema selgem selles osas, mis puudutab üleskutset tõhusa õigusraamistiku koostamiseks;

| 23. | rõhutab, et kohustusi võib täita üksnes siis, kui on olemas ka selleks vajalikud vahendid. Selle võib saavutada riigi tasandilt kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ülekandmise teel, kuid samas ka piisavate võimaluste tagamise kaudu kohalike ja piirkondlike ressursside mobiliseerimiseks, sealhulgas ka kohalike ja piirkondlike maksude näol. Ka see on küpse detsentraliseerimise üks tunnus. Selleski küsimuses on rakendusmehhanismid – millega seoses räägitakse riiklike vahendite mobiliseerimisest rahvusvahelise toetuse kõrval – komitee arvates liiga palju keskendatud üksnes riigi tasandile; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kohustusi võib täita üksnes siis, kui on olemas ka selleks vajalikud vahendid. Selle võib saavutada riigi tasandilt kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ülekandmise teel, kuid samas ka piisavate võimaluste tagamise kaudu kohalike ja piirkondlike ressursside mobiliseerimiseks, sealhulgas ka kohalike ja piirkondlike maksude näol. Ka see on küpse detsentraliseerimise üks tunnus. Selleski küsimuses on rakendusmehhanismid – millega seoses räägitakse riiklike vahendite mobiliseerimisest rahvusvahelise toetuse kõrval – komitee arvates liiga palju keskendatud üksnes riigi tasandile;

| 24. | märgib, et rakendusmehhanismid hõlmavad ka tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist. Paljudes riikides ei ole detsentraliseerimine veel üldse või on vaid väga väheses ulatuses kuju võtnud. Sellest tulenevalt on sageli ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkus veel väike. Komitee peab kõnealuste riikide ulatuslikku ja pikaajalist toetamist tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise näol hädavajalikuks selleks, et kohalik ja piirkondlik tasand suudaks anda vajaliku panuse reformikava elluviimisse. Meetmete edu või ebaedu kohalikul tasandil mõjutab oluliselt seda, millisena kodanikud tajuvad riiki tervikuna. Komitee toetab seega komisjoni seisukohta, et kõik rahvusvahelise koostöö partnerid peaksid tugevdama oma toetust suutlikkuse arendamisele, ja kutsub ELi üles suurendama oma toetust partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse arendamisele; |
| --- | --- |

24.

märgib, et rakendusmehhanismid hõlmavad ka tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist. Paljudes riikides ei ole detsentraliseerimine veel üldse või on vaid väga väheses ulatuses kuju võtnud. Sellest tulenevalt on sageli ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkus veel väike. Komitee peab kõnealuste riikide ulatuslikku ja pikaajalist toetamist tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise näol hädavajalikuks selleks, et kohalik ja piirkondlik tasand suudaks anda vajaliku panuse reformikava elluviimisse. Meetmete edu või ebaedu kohalikul tasandil mõjutab oluliselt seda, millisena kodanikud tajuvad riiki tervikuna. Komitee toetab seega komisjoni seisukohta, et kõik rahvusvahelise koostöö partnerid peaksid tugevdama oma toetust suutlikkuse arendamisele, ja kutsub ELi üles suurendama oma toetust partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse arendamisele;

| 25. | peab detsentraliseeritud koostööd oluliseks vahendiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamisel. Teadmiste vahetamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel pakub ka ELi-siseselt ja teiste arenenud riikide vahel lisaväärtust reformikava elluviimise kontekstis. Viidates varasematele arvamustele (4) kutsub komitee komisjoni üles lisama sõnaselgelt „detsentraliseeritud koostöö” rakendusmehhanismide vahendite hulka. Detsentraliseeritud koostööle eraldatakse praegu vaid 0,3 % komisjoni arengueelarvest. Komitee soovitab suurendada selle osakaalu; |
| --- | --- |

25.

peab detsentraliseeritud koostööd oluliseks vahendiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamisel. Teadmiste vahetamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel pakub ka ELi-siseselt ja teiste arenenud riikide vahel lisaväärtust reformikava elluviimise kontekstis. Viidates varasematele arvamustele (4) kutsub komitee komisjoni üles lisama sõnaselgelt „detsentraliseeritud koostöö” rakendusmehhanismide vahendite hulka. Detsentraliseeritud koostööle eraldatakse praegu vaid 0,3 % komisjoni arengueelarvest. Komitee soovitab suurendada selle osakaalu;

| 26. | sooviks uuesti välja pakkuda oma võimalusi, et aidata kaasa reformide elluviimisele ning sellega seotud seisukohtade, teadmiste ja kogemuste jätkuvale vahetamisele. Nende hulka kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabe- ja aruteluplatvorm (portaal) (5), detsentraliseeritud koostöö atlas, iga kahe aasta tagant toimuv detsentraliseeritud koostöö teemaline dialoog (detsentraliseeritud arengukoostöö konverents) ning kaks rahvusvahelist foorumit: Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) ning idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP); |
| --- | --- |

26.

sooviks uuesti välja pakkuda oma võimalusi, et aidata kaasa reformide elluviimisele ning sellega seotud seisukohtade, teadmiste ja kogemuste jätkuvale vahetamisele. Nende hulka kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabe- ja aruteluplatvorm (portaal) (5), detsentraliseeritud koostöö atlas, iga kahe aasta tagant toimuv detsentraliseeritud koostöö teemaline dialoog (detsentraliseeritud arengukoostöö konverents) ning kaks rahvusvahelist foorumit: Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) ning idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP);

| 27. | rõhutab lõpetuseks, et reformikava elluviimiseks on vaja laiapõhjalist kandepinda elanike seas. Institutsioonid üksi ei tule sellega toime, isegi kui kaasatud oleksid väga mitmesugused osalejad, nagu ametiasutused, ettevõtjad, teadusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid. Jällegi ei tohi kohaliku tasandi tähtsust alahinnata. Kõikjal Euroopas toimusid viimastel aastatel paljudes valdades ja linnades üritused seoses aastatuhande arengueesmärkidega. Euroopas on juba 1  200 õiglase kaubanduse omavalitsust (6) ja ka juba esimesed õiglase kaubanduse piirkonnad. Mitusada sõpruslinnasuhet Euroopa linnade ja valdade ning nende partnerite vahel mujal maailmas on juba aastakümneid edendanud osalemist ning teadmisi ja arusaamist rahvusvahelistest suhetest. Paljudes kohtades osalevad ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopa arenguaasta 2015 ürituste korraldamisel. Komitee soovitab kõnealust võrgustikku ka järgmistel aastatel kasutada, et kaasata kodanikud reformikava elluviimisse, mille eesmärk on tagada nende osalemine ja toetus, vastutus, kaasatus ning panus jätkusuutlikesse muutustesse; |
| --- | --- |

27.

rõhutab lõpetuseks, et reformikava elluviimiseks on vaja laiapõhjalist kandepinda elanike seas. Institutsioonid üksi ei tule sellega toime, isegi kui kaasatud oleksid väga mitmesugused osalejad, nagu ametiasutused, ettevõtjad, teadusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid. Jällegi ei tohi kohaliku tasandi tähtsust alahinnata. Kõikjal Euroopas toimusid viimastel aastatel paljudes valdades ja linnades üritused seoses aastatuhande arengueesmärkidega. Euroopas on juba 1  200 õiglase kaubanduse omavalitsust (6) ja ka juba esimesed õiglase kaubanduse piirkonnad. Mitusada sõpruslinnasuhet Euroopa linnade ja valdade ning nende partnerite vahel mujal maailmas on juba aastakümneid edendanud osalemist ning teadmisi ja arusaamist rahvusvahelistest suhetest. Paljudes kohtades osalevad ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopa arenguaasta 2015 ürituste korraldamisel. Komitee soovitab kõnealust võrgustikku ka järgmistel aastatel kasutada, et kaasata kodanikud reformikava elluviimisse, mille eesmärk on tagada nende osalemine ja toetus, vastutus, kaasatus ning panus jätkusuutlikesse muutustesse;

| 28. | leiab, et reformikava on laiaulatuslik, ambitsioonikas ja vajalik. Vaja on kõigi pühendunud tegutsemist kõigil tasanditel ja kõikjal maailmas. Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ka edaspidi valmis koos teistega oma panust andma. |
| --- | --- |

28.

leiab, et reformikava on laiaulatuslik, ambitsioonikas ja vajalik. Vaja on kõigi pühendunud tegutsemist kõigil tasanditel ja kõikjal maailmas. Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ka edaspidi valmis koos teistega oma panust andma.

Brüssel, 3. juuni 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046

3

(4)  Näiteks CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA

6

---

| 7.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 260/17

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – „Euroopa õiglase kaubanduse edendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil”

(2015/C 260/04)

| Raportöör | Barbara DUDEN (DE/PES), Hamburgi liidumaa parlamendi Euroopa asjade komisjoni liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | |

Raportöör

Barbara DUDEN (DE/PES), Hamburgi liidumaa parlamendi Euroopa asjade komisjoni liige

Viitedokument

I.   ÜLDISED MÄRKUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2014. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu otsus Euroopa arenguaasta (2015) kohta (1). Aastat ei tuleks kasutada mitte ainult selleks, et liidu arengupoliitikat üldiselt esile tõsta ning ELi kodanikele lähemale tuua, vaid eelkõige tuleks järgida kaugeleulatuvat lähenemisviisi õiglasele kaubandusele, mida võib samas kasutada arengupoliitika sidususe mõõdupuuna; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2014. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu otsus Euroopa arenguaasta (2015) kohta (1). Aastat ei tuleks kasutada mitte ainult selleks, et liidu arengupoliitikat üldiselt esile tõsta ning ELi kodanikele lähemale tuua, vaid eelkõige tuleks järgida kaugeleulatuvat lähenemisviisi õiglasele kaubandusele, mida võib samas kasutada arengupoliitika sidususe mõõdupuuna;

| 2. | tuletab meelde komitee varasemaid arvamusi ja tegevust, mis rõhutavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist tähtsust ja nende rolli ELi välistegevuses (2); |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde komitee varasemaid arvamusi ja tegevust, mis rõhutavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist tähtsust ja nende rolli ELi välistegevuses (2);

| 3. | toonitab, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 on ELi poliitikameetmete sidususel keskne tähtsus, ja tuletab meelde, et liit on juhtival positsioonil arenguvaldkonna poliitikameetmete sidususe määratlemisel ja rakendamisel. Komitee juhib tähelepanu eelkõige kaubandus- ja arengupoliitika vastastikusele täiendavusele ning rõhutab, et selles kontekstis tuleb komiteed tunnustada kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arengupüüdluste stimuleerijat ja koordineerijat; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 on ELi poliitikameetmete sidususel keskne tähtsus, ja tuletab meelde, et liit on juhtival positsioonil arenguvaldkonna poliitikameetmete sidususe määratlemisel ja rakendamisel. Komitee juhib tähelepanu eelkõige kaubandus- ja arengupoliitika vastastikusele täiendavusele ning rõhutab, et selles kontekstis tuleb komiteed tunnustada kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arengupüüdluste stimuleerijat ja koordineerijat;

| 4. | tuletab meelde, et juba 2006. aastal nõudis Euroopa Parlament oma resolutsioonis õiglase kaubanduse ja arengu kohta õiglase kaubanduse koordineerimist kogu ELis ja selle kontseptsiooni kinnistamist kõigis poliitikavaldkondades (3). Komisjon vastas sellele nõudmisele 5. mai 2009. aasta teatisega „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll” (4), mis pidi viima ELi tõelise õiglase kaubanduse strateegiani; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et juba 2006. aastal nõudis Euroopa Parlament oma resolutsioonis õiglase kaubanduse ja arengu kohta õiglase kaubanduse koordineerimist kogu ELis ja selle kontseptsiooni kinnistamist kõigis poliitikavaldkondades (3). Komisjon vastas sellele nõudmisele 5. mai 2009. aasta teatisega „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll” (4), mis pidi viima ELi tõelise õiglase kaubanduse strateegiani;

| 5. | viitab komitee varasematele arvamustele (5), milles tunnustatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli õiglase kaubanduse tooteid käsitlevas kaubanduspoliitikas. Lisaks kutsutakse üles töötama välja ühise Euroopa õiglase kaubanduse strateegia kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

5.

viitab komitee varasematele arvamustele (5), milles tunnustatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli õiglase kaubanduse tooteid käsitlevas kaubanduspoliitikas. Lisaks kutsutakse üles töötama välja ühise Euroopa õiglase kaubanduse strateegia kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 6. | toetab tulevast arenguraamistikku, mis edendab nii arengu- kui ka jätkusuutlikkuse eesmärke ning kaasab seejuures protsessi ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (6); |
| --- | --- |

6.

toetab tulevast arenguraamistikku, mis edendab nii arengu- kui ka jätkusuutlikkuse eesmärke ning kaasab seejuures protsessi ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (6);

| 7. | jagab Euroopa Parlamendi nõudmist kehtestada 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik (7), „millega luuakse võrdsem ja säästvam kaubandussüsteem, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning millega taotletakse võrdsete võimaluste suurendamist rahvusvahelises kaubanduses”; |
| --- | --- |

7.

jagab Euroopa Parlamendi nõudmist kehtestada 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik (7), „millega luuakse võrdsem ja säästvam kaubandussüsteem, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning millega taotletakse võrdsete võimaluste suurendamist rahvusvahelises kaubanduses”;

Taust

| 8. | märgib, et möödunud aastakümnel suurenes oluliselt nii sertifitseeritud toodetega kauplemise maht kui ka õiglase kaubanduse edendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil ELis. Näiteks on praegu Euroopas üle 1  500 õiglase kaubanduse omavalitsuse (see arv on viimase viie aasta jooksul kahekordistunud) ja ka õiglaste piirkondade kontseptsioon muutub üha populaarsemaks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et möödunud aastakümnel suurenes oluliselt nii sertifitseeritud toodetega kauplemise maht kui ka õiglase kaubanduse edendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil ELis. Näiteks on praegu Euroopas üle 1  500 õiglase kaubanduse omavalitsuse (see arv on viimase viie aasta jooksul kahekordistunud) ja ka õiglaste piirkondade kontseptsioon muutub üha populaarsemaks;

| 9. | juhib tähelepanu Ülemaailmse Õiglase Kaubanduse Organisatsiooni (World Fair Trade Organisation) ja Rahvusvahelise Õiglase Kaubanduse Märgistamise Organisatsiooni (Fairtrade Labelling Organisations International, praegu Fairtrade International) antud õiglase kaubanduse määratlusele: „Õiglane kaubandus on kaubanduslik partnerlus, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning taotleb võrdsete võimaluste suurendamist rahvusvahelises kaubanduses. See annab panuse säästvasse arengusse, kehtestades paremaid kauplemistingimusi ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele ja töötajatele, eelkõige lõunapoolsetes piirkondades, ning tagades nende õigused. Tarbijate toetatavad õiglase kaubanduse organisatsioonid osalevad aktiivselt tootjate abistamises, teadlikkuse tõstmises ja taotlevad traditsioonilise rahvusvahelise kaubanduse eeskirjade ja tavade muutmist.” (Õiglase kaubanduse põhimõtete harta, 2009); |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu Ülemaailmse Õiglase Kaubanduse Organisatsiooni (World Fair Trade Organisation) ja Rahvusvahelise Õiglase Kaubanduse Märgistamise Organisatsiooni (Fairtrade Labelling Organisations International, praegu Fairtrade International) antud õiglase kaubanduse määratlusele: „Õiglane kaubandus on kaubanduslik partnerlus, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning taotleb võrdsete võimaluste suurendamist rahvusvahelises kaubanduses. See annab panuse säästvasse arengusse, kehtestades paremaid kauplemistingimusi ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele ja töötajatele, eelkõige lõunapoolsetes piirkondades, ning tagades nende õigused. Tarbijate toetatavad õiglase kaubanduse organisatsioonid osalevad aktiivselt tootjate abistamises, teadlikkuse tõstmises ja taotlevad traditsioonilise rahvusvahelise kaubanduse eeskirjade ja tavade muutmist.” (Õiglase kaubanduse põhimõtete harta, 2009);

| 10. | tuletab meelde, et komitee jagab komisjoni arvamust, et kogu ELis tuleb säilitada õiglase kaubanduse ja sarnaste jätkusuutlikkuse tagamise kavade valitsusväline iseloom (8). |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et komitee jagab komisjoni arvamust, et kogu ELis tuleb säilitada õiglase kaubanduse ja sarnaste jätkusuutlikkuse tagamise kavade valitsusväline iseloom (8).

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Vajadus ELi õiglase kaubanduse strateegia järele

| 11. | pooldab Euroopa õiglase kaubanduse strateegia väljatöötamist. See strateegia soodustaks sidusat ja koordineeritud lähenemisviisi õiglasele kaubandusele ja seda kõigis ELi poliitikavaldkondades, eelkõige kaubandus-, arengu- ning säästva tarbimise ja tootmise valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

pooldab Euroopa õiglase kaubanduse strateegia väljatöötamist. See strateegia soodustaks sidusat ja koordineeritud lähenemisviisi õiglasele kaubandusele ja seda kõigis ELi poliitikavaldkondades, eelkõige kaubandus-, arengu- ning säästva tarbimise ja tootmise valdkonnas;

| 12. | ootab hiljuti väljakuulutatud kaubandust käsitlevat teatist ning kutsub komisjoni üles kasutama seda võimalusena anda ülevaade komisjoni kavandatavatest konkreetsetest meetmetest ELi õiglase kaubanduse sidusa raamistiku saavutamiseks; |
| --- | --- |

12.

ootab hiljuti väljakuulutatud kaubandust käsitlevat teatist ning kutsub komisjoni üles kasutama seda võimalusena anda ülevaade komisjoni kavandatavatest konkreetsetest meetmetest ELi õiglase kaubanduse sidusa raamistiku saavutamiseks;

| 13. | rõhutab, et selline strateegia peab soodustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivset tegevust selles valdkonnas, ent kaasama sellesse ka teised olulised osalejad, nagu Euroopa Parlamendi, Euroopa välisteenistuse ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Sel eesmärgil võiks kaaluda institutsioonidevahelise töörühma loomist, et koordineerida selle valdkonna meetmeid sidususe aspektist ja tagada vastavate ELi algatuste ja poliitikameetmete omavaheline täiendavus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et selline strateegia peab soodustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivset tegevust selles valdkonnas, ent kaasama sellesse ka teised olulised osalejad, nagu Euroopa Parlamendi, Euroopa välisteenistuse ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Sel eesmärgil võiks kaaluda institutsioonidevahelise töörühma loomist, et koordineerida selle valdkonna meetmeid sidususe aspektist ja tagada vastavate ELi algatuste ja poliitikameetmete omavaheline täiendavus;

Kodanike teadlikkus õiglasest kaubandusest

| 14. | tunneb heameelt viimase Eurobaromeetri väljaande üle (9), kust ilmneb, et pooled ELi kodanikud on valmis õiglase kaubanduse toodete eest rohkem maksma; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt viimase Eurobaromeetri väljaande üle (9), kust ilmneb, et pooled ELi kodanikud on valmis õiglase kaubanduse toodete eest rohkem maksma;

| 15. | märgib, et kuigi kogu Euroopas on tunnustus ja toetus õiglasele kaubandusele kasvanud, on selle kontseptsiooni tuntus eri liikmesriikides ja ka ELi riikide sees väga erinev. Kui Kesk- ja Põhja-Euroopas, kus õiglase kaubanduse märgist teab üle 50 % elanikest, on see küllaltki tuntud, siis enamikus Ida- ja Kesk-Euroopa riikides õiglast kaubandust veel eriti ei tunta. Lisaks sellele oleks ELi õiglase kaubanduse strateegial positiivne mõju ka kandidaatriikidele; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kuigi kogu Euroopas on tunnustus ja toetus õiglasele kaubandusele kasvanud, on selle kontseptsiooni tuntus eri liikmesriikides ja ka ELi riikide sees väga erinev. Kui Kesk- ja Põhja-Euroopas, kus õiglase kaubanduse märgist teab üle 50 % elanikest, on see küllaltki tuntud, siis enamikus Ida- ja Kesk-Euroopa riikides õiglast kaubandust veel eriti ei tunta. Lisaks sellele oleks ELi õiglase kaubanduse strateegial positiivne mõju ka kandidaatriikidele;

| 16. | rõhutab, et olemasolevaid rahvusvahelisi (linnade) partnerlusi (ELis, Euroopas ja kogu maailmas) tuleks kasutada selleks, et äratada teadlikkust õiglasest kaubandusest ja tutvustada häid tavasid kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selles kontekstis tuleb eelkõige toetada ja edendada pingutusi, mida teevad kodanikuühiskonna organisatsioonid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et olemasolevaid rahvusvahelisi (linnade) partnerlusi (ELis, Euroopas ja kogu maailmas) tuleks kasutada selleks, et äratada teadlikkust õiglasest kaubandusest ja tutvustada häid tavasid kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selles kontekstis tuleb eelkõige toetada ja edendada pingutusi, mida teevad kodanikuühiskonna organisatsioonid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 17. | peab väga oluliseks tarbijahariduse edendamist ELis, eelkõige koolihariduses, aga ka informaalses hariduses koostöös kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevate algatustega; |
| --- | --- |

17.

peab väga oluliseks tarbijahariduse edendamist ELis, eelkõige koolihariduses, aga ka informaalses hariduses koostöös kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevate algatustega;

Riigihanked

| 18. | tervitab riigihankeid käsitlevaid läbivaadatud ELi direktiive, mis võimaldavad lisada riigihangetesse õiglase kaubanduse kriteeriume. Siitpeale on avaliku sektori hankijatel lihtsam toetuda säästva arengu teemade riigihangetesse hõlmamiseks vabatahtlikele märgistele ja sertifitseerimissüsteemidele; |
| --- | --- |

18.

tervitab riigihankeid käsitlevaid läbivaadatud ELi direktiive, mis võimaldavad lisada riigihangetesse õiglase kaubanduse kriteeriume. Siitpeale on avaliku sektori hankijatel lihtsam toetuda säästva arengu teemade riigihangetesse hõlmamiseks vabatahtlikele märgistele ja sertifitseerimissüsteemidele;

| 19. | kutsub komisjoni üles koostama praktilised suunised, mis selgitaksid praktiliste näidete abil õiglast kaubandust ja muid sotsiaalseid kriteeriume riigihangetes ning neid seega edendaksid; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles koostama praktilised suunised, mis selgitaksid praktiliste näidete abil õiglast kaubandust ja muid sotsiaalseid kriteeriume riigihangetes ning neid seega edendaksid;

| 20. | tunneb heameelt selle üle, et kõikjal Euroopas kasvab omavalitsusüksuste huvi toiduainete jätkusuutliku tootmise vastu ja eelkõige nõudlus kohalikult toodetud toiduainete järele. See komitee poolehoiu võitnud lähtepunkt sobitub suurepäraselt õiglase kaubanduse toodete tarbimisega, nagu nähtub paljudest selle valdkonna piirkondlikest ja kohalikest algatustest; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt selle üle, et kõikjal Euroopas kasvab omavalitsusüksuste huvi toiduainete jätkusuutliku tootmise vastu ja eelkõige nõudlus kohalikult toodetud toiduainete järele. See komitee poolehoiu võitnud lähtepunkt sobitub suurepäraselt õiglase kaubanduse toodete tarbimisega, nagu nähtub paljudest selle valdkonna piirkondlikest ja kohalikest algatustest;

| 21. | leiab, et oleks väga kasulik teha kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadavaks näidisriigihankelepingud, kus on arvesse võetud sotsiaalseid ja eetilisi kriteeriume. Samuti peaks komisjon seoses sellega edendama omavalitsuste tihedamat koostööd: nt ühiste kriteeriumide ja suuniste väljatöötamisel, tarnijatega läbirääkimiste pidamisel ja pikaajaliste tarnelepingute puhul, samuti riigihangete koordineeritud järelevalves, pidades silmas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja eetilisi kriteeriume; |
| --- | --- |

21.

leiab, et oleks väga kasulik teha kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadavaks näidisriigihankelepingud, kus on arvesse võetud sotsiaalseid ja eetilisi kriteeriume. Samuti peaks komisjon seoses sellega edendama omavalitsuste tihedamat koostööd: nt ühiste kriteeriumide ja suuniste väljatöötamisel, tarnijatega läbirääkimiste pidamisel ja pikaajaliste tarnelepingute puhul, samuti riigihangete koordineeritud järelevalves, pidades silmas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja eetilisi kriteeriume;

| 22. | ärgitab piirkondlikke ja kohalikke asutusi tegema eri huvirühmade, nt ülikoolide, koolide või haiglatega konkreetses valdkonnas tihedat koostööd. Seejuures on äärmiselt oluline, et hankeid korraldavaid ametnikke teavitataks võimalustest lisada oma hangetesse jätkusuutlikkuse kriteeriume, et nad neid kriteeriume ka kasutada saaksid. Komitee toonitab, et asjaomast teavet saab levitada teadmiskeskuste kaudu. Teadmiste ja eriteabe pakkujatena toimides võivad teadmiskeskused aidata kohalikel ja piirkondlikel valitsustel ning ettevõtetel rakendada õiglasi hankeid; |
| --- | --- |

22.

ärgitab piirkondlikke ja kohalikke asutusi tegema eri huvirühmade, nt ülikoolide, koolide või haiglatega konkreetses valdkonnas tihedat koostööd. Seejuures on äärmiselt oluline, et hankeid korraldavaid ametnikke teavitataks võimalustest lisada oma hangetesse jätkusuutlikkuse kriteeriume, et nad neid kriteeriume ka kasutada saaksid. Komitee toonitab, et asjaomast teavet saab levitada teadmiskeskuste kaudu. Teadmiste ja eriteabe pakkujatena toimides võivad teadmiskeskused aidata kohalikel ja piirkondlikel valitsustel ning ettevõtetel rakendada õiglasi hankeid;

| 23. | soovitab liikmesriikidel lisada oma õiguskorda võimaluse, et riigihanked sisaldaksid õiglase kaubanduse toodete positiivse diskrimineerimise kriteeriume; |
| --- | --- |

23.

soovitab liikmesriikidel lisada oma õiguskorda võimaluse, et riigihanked sisaldaksid õiglase kaubanduse toodete positiivse diskrimineerimise kriteeriume;

| 24. | juhib tähelepanu ka asjaolule, et näiteks keskse hankeorganisatsiooni või hankeplatvormi käsutusse andmine võib olla hea võimalus korraldada lihtsal viisil kohalikul/piirkondlikul tasandil õiglasi hankeid. Sellised algatused võivad lihtsustada õiglase kaubanduse toodete riigihankeid, kui mitu asutust koordineerib oma tellimusi ja tarneid ning saab seega tänu väiksematele kuludele ka kasu; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu ka asjaolule, et näiteks keskse hankeorganisatsiooni või hankeplatvormi käsutusse andmine võib olla hea võimalus korraldada lihtsal viisil kohalikul/piirkondlikul tasandil õiglasi hankeid. Sellised algatused võivad lihtsustada õiglase kaubanduse toodete riigihankeid, kui mitu asutust koordineerib oma tellimusi ja tarneid ning saab seega tänu väiksematele kuludele ka kasu;

| 25. | tunneb heameelt ELi institutsioonide praeguste pingutuste üle toetada õiglast kaubandust omaenda struktuurides, näiteks ELi üritustel õiglase kaubanduse toodete tarbimise kaudu, ja kutsub üles neid lähenemisviise süstemaatiliselt kohaldama. ELi institutsioonid peavad ise head eeskuju näitama. Institutsioonid peaksid toetama õiglase kaubanduse toodete tarbimist ametiasutustes, aga ka ELi korraldatavatel üritustel; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt ELi institutsioonide praeguste pingutuste üle toetada õiglast kaubandust omaenda struktuurides, näiteks ELi üritustel õiglase kaubanduse toodete tarbimise kaudu, ja kutsub üles neid lähenemisviise süstemaatiliselt kohaldama. ELi institutsioonid peavad ise head eeskuju näitama. Institutsioonid peaksid toetama õiglase kaubanduse toodete tarbimist ametiasutustes, aga ka ELi korraldatavatel üritustel;

Panus õiglasse ettevõtlusse

| 26. | leiab, et omavalitsused saavad julgustada oma piirkonna ettevõtjaid juurutama ettevõtlustavadesse õiglase kaubanduse ja ettevõtja vastutuse põhimõtteid. Näiteks võivad nad ergutada kohalikke majutus- ja toitlustusettevõtjaid ostma õiglaselt toodetud tooteid. Samuti saaks ärgitada vastu võtma õiglase kaubanduse tegevusjuhendit, millega liituksid kohalikud ja piirkondlikud ettevõtjad; |
| --- | --- |

26.

leiab, et omavalitsused saavad julgustada oma piirkonna ettevõtjaid juurutama ettevõtlustavadesse õiglase kaubanduse ja ettevõtja vastutuse põhimõtteid. Näiteks võivad nad ergutada kohalikke majutus- ja toitlustusettevõtjaid ostma õiglaselt toodetud tooteid. Samuti saaks ärgitada vastu võtma õiglase kaubanduse tegevusjuhendit, millega liituksid kohalikud ja piirkondlikud ettevõtjad;

| 27. | teeb ettepaneku, et õiglane kaubandus oleks samuti majanduse toetusprogrammide ülesanne ja vastavate riigisiseste ettevõtjate organisatsioonide ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiate osis. Sellega võiks kaasneda mitut huvirühma hõlmavate algatuste (nt jätkusuutliku kaubanduse algatused eri liikmesriikides või õiglase rõivatootmise organisatsioon (Fair Wear Foundation) teatavates sektorites) või tunnustatud märgiste (nt õiglase kaubanduse märgis) ELi toetusega arendamine ja edendamine; |
| --- | --- |

27.

teeb ettepaneku, et õiglane kaubandus oleks samuti majanduse toetusprogrammide ülesanne ja vastavate riigisiseste ettevõtjate organisatsioonide ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiate osis. Sellega võiks kaasneda mitut huvirühma hõlmavate algatuste (nt jätkusuutliku kaubanduse algatused eri liikmesriikides või õiglase rõivatootmise organisatsioon (Fair Wear Foundation) teatavates sektorites) või tunnustatud märgiste (nt õiglase kaubanduse märgis) ELi toetusega arendamine ja edendamine;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning alustavate ettevõtjate toetamisel avaliku sektori vahenditest, nt Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), võib kohaldada õiglase kaubanduse kriteeriume. Veel üks samm selles suunas oleks õiglase kaubanduse messide korraldamine, nagu näiteks Dortmundi õiglase kaubanduse teemaline eriala- ja tarbijamess, mis on saksa keelt kõnelevates riikides omataoliste hulgas seni suurim; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning alustavate ettevõtjate toetamisel avaliku sektori vahenditest, nt Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), võib kohaldada õiglase kaubanduse kriteeriume. Veel üks samm selles suunas oleks õiglase kaubanduse messide korraldamine, nagu näiteks Dortmundi õiglase kaubanduse teemaline eriala- ja tarbijamess, mis on saksa keelt kõnelevates riikides omataoliste hulgas seni suurim;

Toetus kohalikele ja piirkondlikele püüdlustele õiglase kaubanduse edendamiseks

| 29. | teeb ettepaneku uurida õiglaste piirkondade kontseptsiooni laiendamise eesmärgil, kui sobiv on algatusest „Euroopa kultuuripealinn” inspireeritud „Saksamaa õiglase kaubanduse pealinna” näide, et pakkuda Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele stiimuleid õiglase kaubanduse edendamiseks. Sellises algatuses tuleks sihipäraselt arvesse võtta ka Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikidele eriomaseid probleeme; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku uurida õiglaste piirkondade kontseptsiooni laiendamise eesmärgil, kui sobiv on algatusest „Euroopa kultuuripealinn” inspireeritud „Saksamaa õiglase kaubanduse pealinna” näide, et pakkuda Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele stiimuleid õiglase kaubanduse edendamiseks. Sellises algatuses tuleks sihipäraselt arvesse võtta ka Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikidele eriomaseid probleeme;

| 30. | on veendunud, et nimetus „ELi õiglase kaubanduse linn/piirkond” pakuks omavalitsustele täiendavat motivatsiooni endale piirkonnaülesel või rahvusvahelisel tasandil õiglase kaubanduse algatustega nime teha. Selle algatuse eesmärk on kodanike ja kohalike rohujuuretasandi organisatsioonide vahetu kaasamine; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et nimetus „ELi õiglase kaubanduse linn/piirkond” pakuks omavalitsustele täiendavat motivatsiooni endale piirkonnaülesel või rahvusvahelisel tasandil õiglase kaubanduse algatustega nime teha. Selle algatuse eesmärk on kodanike ja kohalike rohujuuretasandi organisatsioonide vahetu kaasamine;

Õiglane kaubandus 2015. aasta järgses ülemaailmses arenguraamistikus

   (10)

| 31. | rõhutab, et kohalike omavalitsuste rolli 2015. aasta järgse arengukava kujundamisel tuleb suurendada, nagu pakkus välja kõrgetasemeline töörühm (11). 2015. aasta järgsetes arengueesmärkides tuleb tunnistada kohalike omavalitsuste olulist rolli arengupoliitikas ja praegu arutlusel olevad jätkusuutlikkuse eesmärgid tuleb ellu viia kooskõlastatud riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegiate abil; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kohalike omavalitsuste rolli 2015. aasta järgse arengukava kujundamisel tuleb suurendada, nagu pakkus välja kõrgetasemeline töörühm (11). 2015. aasta järgsetes arengueesmärkides tuleb tunnistada kohalike omavalitsuste olulist rolli arengupoliitikas ja praegu arutlusel olevad jätkusuutlikkuse eesmärgid tuleb ellu viia kooskõlastatud riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegiate abil;

| 32. | tuletab meelde, et jätkusuutlikkuse eesmärkide elluviimiseks on vaja arendada partnerlusi paljude osalejate vahel, kusjuures eelkõige tuleks edendada ja rahaliselt toetada partnerlusi, mis peavad silmas kõiki jätkusuutlikkuse mõõtmeid õiglase kaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et jätkusuutlikkuse eesmärkide elluviimiseks on vaja arendada partnerlusi paljude osalejate vahel, kusjuures eelkõige tuleks edendada ja rahaliselt toetada partnerlusi, mis peavad silmas kõiki jätkusuutlikkuse mõõtmeid õiglase kaubanduse valdkonnas;

| 33. | tervitab Euroopa Komisjoni hiljuti avaldatud teatist „Vaesuse likvideerimise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast aastat 2015” ja eeskätt selget tunnistust, et kaubandus annab panuse kaasavasse majanduskasvu ja säästvasse arengusse. Lisaks võtab komitee huviga teadmiseks selge viite sellele, et õiglase kaubanduse skeemid aitavad kõnealuses kontekstis kaasa majanduslikule, keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kasule; |
| --- | --- |

33.

tervitab Euroopa Komisjoni hiljuti avaldatud teatist „Vaesuse likvideerimise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast aastat 2015” ja eeskätt selget tunnistust, et kaubandus annab panuse kaasavasse majanduskasvu ja säästvasse arengusse. Lisaks võtab komitee huviga teadmiseks selge viite sellele, et õiglase kaubanduse skeemid aitavad kõnealuses kontekstis kaasa majanduslikule, keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kasule;

| 34. | leiab, et eesmärgi täidetuse mõõtmiseks tuleb välja töötada konkreetsed näitajad. Õiglane kaubandus peaks olema näitaja, mis iseäranis riigihangete valdkonnas tõendab tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkust; see võiks olla ka ja eelkõige näitaja, mis keskendub nn solidaarsuspartnerlustele, sest selles valdkonnas on juba väga positiivseid kogemusi eri sidusrühmade kaasamisega; |
| --- | --- |

34.

leiab, et eesmärgi täidetuse mõõtmiseks tuleb välja töötada konkreetsed näitajad. Õiglane kaubandus peaks olema näitaja, mis iseäranis riigihangete valdkonnas tõendab tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkust; see võiks olla ka ja eelkõige näitaja, mis keskendub nn solidaarsuspartnerlustele, sest selles valdkonnas on juba väga positiivseid kogemusi eri sidusrühmade kaasamisega;

Kogemuste vahetamine

| 35. | juhib tähelepanu uuringule, mis avaldati õiglase kaubanduse edendamise kohta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt ja milles käsitletakse põhjalikult ELi erinevaid lähenemisviise õiglasele kaubandusele ning analüüsitakse võimalikke takistusi. Uuringu täienduseks koondati kokku valik häid tavasid. Komitee avaldab need materjalid, et luua selles valdkonnas õpi- ja kvalifikatsioonikogukondi ning toetada käesoleva arvamuse poliitilisi nõudmisi; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu uuringule, mis avaldati õiglase kaubanduse edendamise kohta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt ja milles käsitletakse põhjalikult ELi erinevaid lähenemisviise õiglasele kaubandusele ning analüüsitakse võimalikke takistusi. Uuringu täienduseks koondati kokku valik häid tavasid. Komitee avaldab need materjalid, et luua selles valdkonnas õpi- ja kvalifikatsioonikogukondi ning toetada käesoleva arvamuse poliitilisi nõudmisi;

| 36. | tunneb heameelt selle üle, et õiglase kaubanduse temaatika hõlmatakse järgmisesse detsentraliseeritud arengukoostöö aastakonverentsi (Assises). Komitee on seisukohal, et peab õiglase kaubanduse nende ürituste raames veelgi tihedamalt siduma teiste olemasolevate meetmete ja piirkondlikul tasandil olemasolevate võrgustikega; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt selle üle, et õiglase kaubanduse temaatika hõlmatakse järgmisesse detsentraliseeritud arengukoostöö aastakonverentsi (Assises). Komitee on seisukohal, et peab õiglase kaubanduse nende ürituste raames veelgi tihedamalt siduma teiste olemasolevate meetmete ja piirkondlikul tasandil olemasolevate võrgustikega;

| 37. | „rõhutab, et arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise programmi (DEAR – Development Education and Awareness Raising) ja samalaadseid programme saaks tulevikus kasutada ka rohkemate linnadevaheliste partnerluste – eeskätt lõunapoolsete linnadega – võimaldamiseks õiglase kaubanduse valdkonnas. Komitee toetab strateegiliste partnerluste loomist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja õiglase kaubanduse tootjate võrgustike vahel ELi partnerriikides, kasutades selleks uut teemaprogrammi „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused”; |
| --- | --- |

37.

„rõhutab, et arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise programmi (DEAR – Development Education and Awareness Raising) ja samalaadseid programme saaks tulevikus kasutada ka rohkemate linnadevaheliste partnerluste – eeskätt lõunapoolsete linnadega – võimaldamiseks õiglase kaubanduse valdkonnas. Komitee toetab strateegiliste partnerluste loomist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja õiglase kaubanduse tootjate võrgustike vahel ELi partnerriikides, kasutades selleks uut teemaprogrammi „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused”;

| 38. | jälgib huviga selliseid tavasid nagu õiglase kaubanduse teemaline kogunemine Loire'i piirkonnas (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), mis toob igal aastal kokku kõik õiglase kaubanduse piirkondlikud sidusrühmad, et vahetada kogemusi erinevates valdkondades; |
| --- | --- |

38.

jälgib huviga selliseid tavasid nagu õiglase kaubanduse teemaline kogunemine Loire'i piirkonnas (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), mis toob igal aastal kokku kõik õiglase kaubanduse piirkondlikud sidusrühmad, et vahetada kogemusi erinevates valdkondades;

ELi kaubanduspoliitika

| 39. | tuletab meelde, et Euroopa Liidul on keskne roll maailma kaubanduses ning et samal ajal püüab EL laiendada oma juhtivat positsiooni jätkusuutlikkuse teemalises arutelus. Seepärast kutsub komitee Euroopa institutsioone üles kujundama ELi väliskaubanduse selliselt, et see annaks panuse säästva arengu saavutamisse; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et Euroopa Liidul on keskne roll maailma kaubanduses ning et samal ajal püüab EL laiendada oma juhtivat positsiooni jätkusuutlikkuse teemalises arutelus. Seepärast kutsub komitee Euroopa institutsioone üles kujundama ELi väliskaubanduse selliselt, et see annaks panuse säästva arengu saavutamisse;

| 40. | võtab rahuloluga teadmiseks, et EL on astunud mõningaid samme, nt laiendatud säästva arengu peatüki kohustuslik lisamine kolmandate riikidega sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse, kusjuures mõnes kahepoolses kaubanduslepingus märgitakse isegi selgelt, et lepingupooled toetavad õiglast ja ausat kaubandust. Selline turgude avamine peaks tooma kasu ka väikepõllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

40.

võtab rahuloluga teadmiseks, et EL on astunud mõningaid samme, nt laiendatud säästva arengu peatüki kohustuslik lisamine kolmandate riikidega sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse, kusjuures mõnes kahepoolses kaubanduslepingus märgitakse isegi selgelt, et lepingupooled toetavad õiglast ja ausat kaubandust. Selline turgude avamine peaks tooma kasu ka väikepõllumajandustootjatele;

| 41. | soovitab tungivalt nimetatud lepingute kohaldamisel jälgida, et neis riikides toetataks väikepõllumajandustootjaid, kes edendavad õiglast kaubandust; nt võiksid kaubandusdelegatsioonid selleks koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ELi esindustega partnerriikides sihipäraselt külastada väikepõllumajandustootjaid ja tutvuda väiketootjate tingimustega kohapeal; |
| --- | --- |

41.

soovitab tungivalt nimetatud lepingute kohaldamisel jälgida, et neis riikides toetataks väikepõllumajandustootjaid, kes edendavad õiglast kaubandust; nt võiksid kaubandusdelegatsioonid selleks koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ELi esindustega partnerriikides sihipäraselt külastada väikepõllumajandustootjaid ja tutvuda väiketootjate tingimustega kohapeal;

Töötingimused rahvusvahelistes tarneahelates

| 42. | rõhutab, et avalikkuse tähelepanu ja paljude tarbijate huvi on viimastel aastatel järjest enam keskendunud vastuvõetamatutele töötingimustele ja inimõiguste rikkumistele tootjariikides. Näiteks tegelevad Saksamaa ja Madalmaade valitsused üheskoos ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonnaga sarnaste algatustega tekstiilitööstuses, et saavutada kogu tarneahela ulatuses ülemaailmse rõivatööstuse töötajate jaoks paremad ja jätkusuutlikumad elu- ja töötingimused. Sarnast lähenemisviisi uurib praegu Euroopa tasandil Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et avalikkuse tähelepanu ja paljude tarbijate huvi on viimastel aastatel järjest enam keskendunud vastuvõetamatutele töötingimustele ja inimõiguste rikkumistele tootjariikides. Näiteks tegelevad Saksamaa ja Madalmaade valitsused üheskoos ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonnaga sarnaste algatustega tekstiilitööstuses, et saavutada kogu tarneahela ulatuses ülemaailmse rõivatööstuse töötajate jaoks paremad ja jätkusuutlikumad elu- ja töötingimused. Sarnast lähenemisviisi uurib praegu Euroopa tasandil Euroopa Komisjon;

| 43. | tervitab üheselt selliseid algatusi ja kutsub Euroopa Komisjoni, ent ka pädevaid riigiasutusi üles töötama välja sarnaseid projekte, kuhu tuleks partneritena kaasata ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

43.

tervitab üheselt selliseid algatusi ja kutsub Euroopa Komisjoni, ent ka pädevaid riigiasutusi üles töötama välja sarnaseid projekte, kuhu tuleks partneritena kaasata ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

Õiglase kaubanduse edendamine kahepoolsetes suhetes

| 44. | ärgitab õiglase kaubanduse edendamiseks kasutama rohkem muid võimalusi, nagu nt detsentraliseeritud arengukoostöö sidumine õiglase kaubandusega. Lähtepunktiks võiks võtta kogemused, mis on saadud õiglase kaubanduse hõlmamisel juba olemasolevatesse partnerlustesse lõunapoolkera riikide linnade ja piirkondadega, samuti mestimispartnerluste raames Euroopas; |
| --- | --- |

44.

ärgitab õiglase kaubanduse edendamiseks kasutama rohkem muid võimalusi, nagu nt detsentraliseeritud arengukoostöö sidumine õiglase kaubandusega. Lähtepunktiks võiks võtta kogemused, mis on saadud õiglase kaubanduse hõlmamisel juba olemasolevatesse partnerlustesse lõunapoolkera riikide linnade ja piirkondadega, samuti mestimispartnerluste raames Euroopas;

| 45. | soovitab sellest lähtuvalt välja arendada ja edendada õiglase kaubanduse võrgustikke, iseäranis neid, mis koondavad ELis mitut ELi sisepiire ületavat linna või piirkonda, näiteks võrgustik, mis hõlmab piiriüleseid õiglase kaubanduse linnu Metzi, Luxembourgi, Trieri ja Saarbrückenit. |
| --- | --- |

45.

soovitab sellest lähtuvalt välja arendada ja edendada õiglase kaubanduse võrgustikke, iseäranis neid, mis koondavad ELis mitut ELi sisepiire ületavat linna või piirkonda, näiteks võrgustik, mis hõlmab piiriüleseid õiglase kaubanduse linnu Metzi, Luxembourgi, Trieri ja Saarbrückenit.

Brüssel, 4. juuni 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Vaid paar näidet: „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (CDR2010-2013), ja „EL kui ülemaailmne partner: uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele” (CDR732-2012).

2

(3)  Euroopa Parlamendi resolutsioon õiglase kaubanduse ja arengu kohta (2005/2245(INI)).

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  Komitee arvamus „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll” (CDR214-2009).

5

(6)  Komitee arvamus „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (CDR364-2011).

6

(7)  Euroopa Parlamendi 17. novembri 2014. aasta raport Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (2014/2143(INI)).

7

(8)  Komitee, op cit. arvamus „Säästva arengu toetamine” (CDR214-2009).

8

(9)  Eurobaromeetri eriuuring nr 421 „Euroopa arenguaasta – ELi kodanike arvamus arengu, koostöö ja abi kohta”.

9

(10)  „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (koostamisel).

10

(11)  Silmapaistvate isikute kõrgetasemelise rühma aruanne 2015. aasta järgse arengukava kohta, 30. mai 2013.

11

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 112. istungjärk 3.–4. juunil 2015

| 7.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 260/22

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised”

(2015/C 260/05)

| Raportöör | Mauro D’ATTIS (IT/EPP), Brindisi vallavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
  COM(2015) 98 final |

Raportöör

Mauro D’ATTIS (IT/EPP), Brindisi vallavolikogu liige

Viitedokument:

Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

COM(2015) 98 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas aluslepingu sätetega on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks. Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid
  majanduse ja eelarve
  mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile aitab veelgi tõhustada selle toimimist. | Kooskõlas aluslepingu sätetega on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks. Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid
  majandus-, eelarve-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika
  mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile aitab veelgi tõhustada selle toimimist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kooskõlas aluslepingu sätetega on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks. Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid
  majanduse ja eelarve
  mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile aitab veelgi tõhustada selle toimimist.

Kooskõlas aluslepingu sätetega on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks. Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid
  majandus-, eelarve-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika
  mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile aitab veelgi tõhustada selle toimimist.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 2

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 5 – lisada uus punkt

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Strateegiat „Euroopa 2020” tuleks kohaldada partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes, arvestades nende pädevust ja suutlikkust suunistega hõlmatud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, on vajalikud riiklike reformikavade koostamisel ja kohaldamisel, eelkõige sotsiaalteenuseid ja tööturule integreerumise strateegiaid silmas pidades. Lisaks sellele tuleks strateegiast teavitamisel ära kasutada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, arvestades seda, et kohalik ja piirkondlik tasand on kodanikele kõige lähemal. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Strateegiat „Euroopa 2020” tuleks kohaldada partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes, arvestades nende pädevust ja suutlikkust suunistega hõlmatud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, on vajalikud riiklike reformikavade koostamisel ja kohaldamisel, eelkõige sotsiaalteenuseid ja tööturule integreerumise strateegiaid silmas pidades. Lisaks sellele tuleks strateegiast teavitamisel ära kasutada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, arvestades seda, et kohalik ja piirkondlik tasand on kodanikele kõige lähemal.

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on rõhutada poliitilist rolli, mida paljudes liikmesriikides etendavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegias „Euroopa 2020” kavandatud poliitikameetmete raames (1).

Muudatusettepanek 3

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Finants- ja majanduskriis osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja ambitsioonikaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepingu sätetega ja liidu majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad meetmed peaksid hõlmama investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme ja vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist. | Finants- ja majanduskriis osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja ambitsioonikaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepingu sätetega ja liidu majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad meetmed peaksid hõlmama
  avaliku ja erasektori
  investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme ja vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Finants- ja majanduskriis osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja ambitsioonikaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepingu sätetega ja liidu majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad meetmed peaksid hõlmama investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme ja vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist.

Finants- ja majanduskriis osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja ambitsioonikaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepingu sätetega ja liidu majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad meetmed peaksid hõlmama
  avaliku ja erasektori
  investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme ja vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 4

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile tuleks tagada juurdepääs tööturule ja võimalused sellel osaleda; tuleks vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige toimiva tööturu ja sotsiaalhoolekande süsteemi ning kõrvaldades tööturul osalemise takistused. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni. | Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile tuleks tagada juurdepääs tööturule ja võimalused sellel osaleda; tuleks vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige toimiva tööturu ja sotsiaalhoolekande süsteemi ning kõrvaldades tööturul osalemise
  ja tööjõu liikumise ees seisvad
  takistused. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile tuleks tagada juurdepääs tööturule ja võimalused sellel osaleda; tuleks vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige toimiva tööturu ja sotsiaalhoolekande süsteemi ning kõrvaldades tööturul osalemise takistused. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni.

Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile tuleks tagada juurdepääs tööturule ja võimalused sellel osaleda; tuleks vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige toimiva tööturu ja sotsiaalhoolekande süsteemi ning kõrvaldades tööturul osalemise
  ja tööjõu liikumise ees seisvad
  takistused. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 5

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Suunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks. Suunised moodustavad Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitika, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju, üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse. | Suunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks. Suunised moodustavad Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitika, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks
  nende
  koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju,
  mille raames võetakse arvesse eri piirkondade sotsiaal-majanduslikke iseärasusi, et
  üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse
  ; strateegiat tuleks rakendada partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Suunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks. Suunised moodustavad Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitika, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju, üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse.

Suunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks. Suunised moodustavad Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitika, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks
  nende
  koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju,
  mille raames võetakse arvesse eri piirkondade sotsiaal-majanduslikke iseärasusi, et
  üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse
  ; strateegiat tuleks rakendada partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

Motivatsioon

Arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust ja võimu suunistega hõlmatud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on nad vajalikud riiklike reformikavade koostamisel ja kohaldamisel ning üldisel strateegiast teavitamisel (2).

Muudatusettepanek 6

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 8 – lisada uus punkt

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid tagama sobiva raamistiku, et ELi praeguseid rahastamisvahendeid tõhusamalt ja tulemuslikumalt ära kasutada, et võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel täita oma ülesandeid sotsiaalse ja majandusliku kaasamise poliitika rakendamisel, et tagada asjakohased sotsiaalkaitse vormid, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, ning lahendada tõsine probleem, mis seondub eelkõige pikaajalise ja noorte töötusega, sotsiaal- ja tööhõiveteenuste kaudu. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid tagama sobiva raamistiku, et ELi praeguseid rahastamisvahendeid tõhusamalt ja tulemuslikumalt ära kasutada, et võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel täita oma ülesandeid sotsiaalse ja majandusliku kaasamise poliitika rakendamisel, et tagada asjakohased sotsiaalkaitse vormid, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, ning lahendada tõsine probleem, mis seondub eelkõige pikaajalise ja noorte töötusega, sotsiaal- ja tööhõiveteenuste kaudu.

Motivatsioon

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on need, kes rakendavad sotsiaalse ja majandusliku kaasamise poliitika konkreetseid meetmeid sotsiaal- ja tööhõiveteenuste kaudu. Tööhõivepoliitika suunised peaksid tagama sobiva raamistiku ja asjakohasemad rahastamisvahendid, et võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel täita oma ülesandeid vaatamata sellele, mis on juba tehtud, nt suunates 20 % ESFi vahenditest sotsiaalsele kaasamisele (3).

Muudatusettepanek 7

Otsuse ettepanek

Põhjenduste punkt 9

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuna need suunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega. | Kuna need suunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.
  Silmas pidades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust ja suutlikkust suunistega hõlmatud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on neil täita otsustav roll suuniste rakendamisel eelkõige seoses sotsiaalteenuste ja tööturule integreerumise strateegiatega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kuna need suunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.

Kuna need suunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.
  Silmas pidades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust ja suutlikkust suunistega hõlmatud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on neil täita otsustav roll suuniste rakendamisel eelkõige seoses sotsiaalteenuste ja tööturule integreerumise strateegiatega.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 8

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 5 esimene lõik – lisada uus lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid hõlbustama töökohtade loomist, lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist, edendama ettevõtlust ja eelkõige soodustama väikeste ettevõtete loomist ja arendamist, et suurendada naiste ja meeste hõivatuse määra. Samuti peaksid liikmesriigid aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni. | Liikmesriigid peaksid hõlbustama töökohtade loomist, lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist, edendama ettevõtlust ja eelkõige soodustama väikeste ettevõtete loomist ja arendamist, et suurendada naiste ja meeste hõivatuse määra. Samuti peaksid liikmesriigid aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.


  Mitmesuguseid aktiivseid tööturumeetmeid arvesse võttes peaksid liikmesriigid võtma meetmeid ka selleks, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist, arvestades FIEde otsustavat tähtsust kohaliku tasandi majanduskasvu jaoks, toetades noorte start-up-ettevõtteid, mikroettevõtteid ning keskmise ja suure riskiga ambitsioonikaid innovatiivseid projekte, koormamata neid liigse bürokraatiaga, mis takistab nende loomist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid hõlbustama töökohtade loomist, lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist, edendama ettevõtlust ja eelkõige soodustama väikeste ettevõtete loomist ja arendamist, et suurendada naiste ja meeste hõivatuse määra. Samuti peaksid liikmesriigid aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.

Liikmesriigid peaksid hõlbustama töökohtade loomist, lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist, edendama ettevõtlust ja eelkõige soodustama väikeste ettevõtete loomist ja arendamist, et suurendada naiste ja meeste hõivatuse määra. Samuti peaksid liikmesriigid aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.

Mitmesuguseid aktiivseid tööturumeetmeid arvesse võttes peaksid liikmesriigid võtma meetmeid ka selleks, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist, arvestades FIEde otsustavat tähtsust kohaliku tasandi majanduskasvu jaoks, toetades noorte start-up-ettevõtteid, mikroettevõtteid ning keskmise ja suure riskiga ambitsioonikaid innovatiivseid projekte, koormamata neid liigse bürokraatiaga, mis takistab nende loomist.

Motivatsioon

Ei saa unustada, et füüsilisest isikust ettevõtjate tegevus mõjutab tugevalt kohaliku tasandi majanduskasvu ning seetõttu ei saa neid välja jätta tööhõivepoliitika toetusmeetmete rakendusalast.

Muudatusettepanek 9

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 6 esimene lõik – lisada uus lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega. Liikmesriigid peaksid tegema haridus- ja kutseõppesüsteemidesse vajalikke investeeringuid, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, mida on vaja eelkõige tööjõu oskuste suurendamiseks. See võimaldab töötajatel paremini muutusteks valmistuda ja kohaneda kiiresti muutuvate dünaamilise tööturu vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes. Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele täiskasvanuharidusele, ning rakendama tööelu pikendada võimaldavaid aktiivsena vananemise strateegiaid. | Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega.
  Liikmesriigid peaksid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning dialoogis era- ja avaliku sektoriga viima hariduse ja koolituse kaudu tööjõu olemasolevad oskused paremini kooskõlla tööturu vajadusega.
  Liikmesriigid peaksid tegema haridus-, kutse
  - ja elukestva
  õppe süsteemidesse vajalikke investeeringuid, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, mida on vaja eelkõige tööjõu oskuste suurendamiseks. See võimaldab töötajatel paremini muutusteks valmistuda ja kohaneda kiiresti muutuvate dünaamilise tööturu vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes. Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele täiskasvanuharidusele, ning rakendama tööelu pikendada võimaldavaid aktiivsena vananemise strateegiaid.


  Kõnealuses kontekstis tuleks teha kõik selleks, et tõhustada üleminekut keskkonnasäästlikule ja meremajandusele ning viia pädevused kokku tööturu nõudlusega, ennetades ja juhtides muutusi inimkapitaliga seonduvates vajadustes ning suunates maksukoormuse muudele maksuallikatele. See võib aidata vähendada eelkõige noorte töötust, mille tase ületab praeguseks keskmiste näitajate järgi 22 % määra Euroopa Liidus. Samal ajal tuleks panustada sotsiaalmajanduse arendamisse, võttes arvesse selle sektori potentsiaali kvaliteetsete töökohtade loomisel, arvestades iseäranis Euroopa piirkondades ja kohalikes omavalitsustes esitatavaid nõudmisi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega. Liikmesriigid peaksid tegema haridus- ja kutseõppesüsteemidesse vajalikke investeeringuid, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, mida on vaja eelkõige tööjõu oskuste suurendamiseks. See võimaldab töötajatel paremini muutusteks valmistuda ja kohaneda kiiresti muutuvate dünaamilise tööturu vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes. Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele täiskasvanuharidusele, ning rakendama tööelu pikendada võimaldavaid aktiivsena vananemise strateegiaid.

Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega.
  Liikmesriigid peaksid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning dialoogis era- ja avaliku sektoriga viima hariduse ja koolituse kaudu tööjõu olemasolevad oskused paremini kooskõlla tööturu vajadusega.
  Liikmesriigid peaksid tegema haridus-, kutse
  - ja elukestva
  õppe süsteemidesse vajalikke investeeringuid, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, mida on vaja eelkõige tööjõu oskuste suurendamiseks. See võimaldab töötajatel paremini muutusteks valmistuda ja kohaneda kiiresti muutuvate dünaamilise tööturu vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes. Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele täiskasvanuharidusele, ning rakendama tööelu pikendada võimaldavaid aktiivsena vananemise strateegiaid.

Kõnealuses kontekstis tuleks teha kõik selleks, et tõhustada üleminekut keskkonnasäästlikule ja meremajandusele ning viia pädevused kokku tööturu nõudlusega, ennetades ja juhtides muutusi inimkapitaliga seonduvates vajadustes ning suunates maksukoormuse muudele maksuallikatele. See võib aidata vähendada eelkõige noorte töötust, mille tase ületab praeguseks keskmiste näitajate järgi 22 % määra Euroopa Liidus. Samal ajal tuleks panustada sotsiaalmajanduse arendamisse, võttes arvesse selle sektori potentsiaali kvaliteetsete töökohtade loomisel, arvestades iseäranis Euroopa piirkondades ja kohalikes omavalitsustes esitatavaid nõudmisi.

Motivatsioon

Tuginedes komitee arvamuses „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev kvaliteediraamistik” (COR-2014-01319) võetud varasemale seisukohale, rõhutab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning erasektori olulist rolli oskuste ja tööturu vajaduste vastavusse viimisel. Muudatusettepanekuga rõhutatakse ka elukestva õppe olulisust ja vajadust toetuda keskkonnasäästlikule majandusele (4)
   (5), ja sotsiaalmajandusele, kus töökohtade loomise potentsiaal on väga suur, kuna need seonduvad majanduse piirkondliku mõõtmega (6).

Muudatusettepanek 10

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 6 neljas lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tuleks kõrvaldada tööturul osalemise takistused, eriti naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate puhul. Tööturul tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus ja juurdepääs taskukohasele kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehooldusele. | Tuleks kõrvaldada tööturul osalemise takistused, eriti naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate puhul. Tööturul tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus ja juurdepääs taskukohasele kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehooldusele,
  sh pikaajalisele hooldusele
  .
  Samuti tuleks konkreetse õigusraamistiku kaudu toetada ebatüüpilisi töövorme. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tuleks kõrvaldada tööturul osalemise takistused, eriti naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate puhul. Tööturul tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus ja juurdepääs taskukohasele kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehooldusele.

Tuleks kõrvaldada tööturul osalemise takistused, eriti naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate puhul. Tööturul tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus ja juurdepääs taskukohasele kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehooldusele,
  sh pikaajalisele hooldusele
  .
  Samuti tuleks konkreetse õigusraamistiku kaudu toetada ebatüüpilisi töövorme.

Motivatsioon

Naised ei ole sageli mitte ainult laste, vaid ka eakate või puudega inimeste hooldajad. Tööhõivepoliitika puhul tuleb arvesse võtta ka vajadust toetada ebatüüpilisi töövorme.

Muudatusettepanek 11

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 6 viies lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muude liidu fondide toetusi, et parandada tööhõivet, sotsiaalset kaasatust, haridust ja avalikku haldust. | Liikmesriigid peaksid täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muude liidu fondide toetusi, et parandada tööhõivet, sotsiaalset kaasatust, haridust ja avalikku haldust
  , täielikus kooskõlas neid fonde reguleerivate läbivaadatud eeskirjadega
  .
  Eelkõige peaks Euroopa Sotsiaalfond olema enam suunatud paremini mõõdetavatele tulemustele (tööhõive, sotsiaalne kaasatus, ühtekuuluvus) ning sellega peaks kaasnema väiksem halduskoormus, kuid suurem kontroll mõju ja tulemuste üle. Lisaks sellele tuleks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahendeid ja selle investeerimisplatvorme kasutada tõukejõuna selliste ambitsioonikate projektide arendamisel, millel on tugev mõju piirkondlikul tasandil, et luua tagatised kohalike ettevõtlusprojektide jaoks, edendades väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, mikroettevõtteid, uuenduslikke start-up-ettevõtteid ja suure riskiga projekte, tagades samas kvaliteetsete töökohtade loomise ja töötajatele selliste oskuste andmise, mis on vajalikud liidu liikumiseks jätkusuutliku majanduskasvu mudeli suunas. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muude liidu fondide toetusi, et parandada tööhõivet, sotsiaalset kaasatust, haridust ja avalikku haldust.

Liikmesriigid peaksid täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muude liidu fondide toetusi, et parandada tööhõivet, sotsiaalset kaasatust, haridust ja avalikku haldust
  , täielikus kooskõlas neid fonde reguleerivate läbivaadatud eeskirjadega
  .
  Eelkõige peaks Euroopa Sotsiaalfond olema enam suunatud paremini mõõdetavatele tulemustele (tööhõive, sotsiaalne kaasatus, ühtekuuluvus) ning sellega peaks kaasnema väiksem halduskoormus, kuid suurem kontroll mõju ja tulemuste üle. Lisaks sellele tuleks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahendeid ja selle investeerimisplatvorme kasutada tõukejõuna selliste ambitsioonikate projektide arendamisel, millel on tugev mõju piirkondlikul tasandil, et luua tagatised kohalike ettevõtlusprojektide jaoks, edendades väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, mikroettevõtteid, uuenduslikke start-up-ettevõtteid ja suure riskiga projekte, tagades samas kvaliteetsete töökohtade loomise ja töötajatele selliste oskuste andmise, mis on vajalikud liidu liikumiseks jätkusuutliku majanduskasvu mudeli suunas.

Motivatsioon

Järgides täielikult ELi fonde reguleerivaid eeskirju, on selge, et liikmesriigid peaksid täielikult ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi, mis peaks olema enam suunatud tulemustele, mis tuleb muuta veel paremini mõõdetavaks, ning vähendada tuleb ESFi meetmetega kaasnevat halduskoormust, suurendades samal ajal loodetavasti kontrolli.

Muudatusettepanek 12

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 6 viies lõik – lisada uus lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Investeeringute edendamine on pikaajalise majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks esmatähtis. Nende eesmärkide saavutamist peab toetama nii avaliku kui ka erasektori rahastamisvahenditest. Avaliku sektori olulisust tuleks tunnustada, võttes arvesse selle panust majanduskasvu edendamisel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Investeeringute edendamine on pikaajalise majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks esmatähtis. Nende eesmärkide saavutamist peab toetama nii avaliku kui ka erasektori rahastamisvahenditest. Avaliku sektori olulisust tuleks tunnustada, võttes arvesse selle panust majanduskasvu edendamisel.

Motivatsioon

Investeeringuid tuleb ergutada ja hoida. Seetõttu tuleks eesmärgi saavutamiseks kulutused läbi vaadata ja avaliku sektori kulutused ümber korraldada. Euroopa Liidu eeskirjade puhul on kohustus käsitleda selliseid investeeringuid kui osa tulevikust, mitte kui vaid avaliku sektori võlga.

Muudatusettepanek 13

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 7 teine lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid aktiivselt kaasama oma parlamendid ja sotsiaalpartnerid asjakohaste reformide ja poliitika kujundamisse kooskõlas riiklike tavadega, parandades ja tõhustades sotsiaalset dialoogi riigi tasandil. | Liikmesriigid peaksid aktiivselt kaasama oma parlamendid ja
  kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, arvestades nende pädevust, ning
  sotsiaalpartnerid asjakohaste reformide ja poliitika kujundamisse kooskõlas riiklike tavadega, parandades ja tõhustades sotsiaalset dialoogi riigi tasandil. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid aktiivselt kaasama oma parlamendid ja sotsiaalpartnerid asjakohaste reformide ja poliitika kujundamisse kooskõlas riiklike tavadega, parandades ja tõhustades sotsiaalset dialoogi riigi tasandil.

Liikmesriigid peaksid aktiivselt kaasama oma parlamendid ja
  kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, arvestades nende pädevust, ning
  sotsiaalpartnerid asjakohaste reformide ja poliitika kujundamisse kooskõlas riiklike tavadega, parandades ja tõhustades sotsiaalset dialoogi riigi tasandil.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 14

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 7 neljas lõik – lisada uus lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tuleks tagada töötajate liikuvus, et kasutada täiel määral ära Euroopa tööturu võimalused, sh parandades pensioniõiguste ülekantavust ja kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid samal ajal hoidma ära olemasolevate eeskirjade rikkumise. | Tuleks tagada töötajate liikuvus
  kui põhiõigus, mida on võimalik vabalt valida,
  et kasutada täiel määral ära Euroopa tööturu võimalused, sh parandades pensioniõiguste
  ja sotsiaalkaitseõiguste
  ülekantavust ja kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid samal ajal hoidma ära olemasolevate eeskirjade rikkumise.


  Liikmesriigid peaksid siiski arvestama ka seda, et ise kõige paremini omaenda piirkonna ja kogukonna eripärasid mõistvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikud ja pikaajalised sotsiaalsed investeeringud võivad aidata kriisi lahendada jätkusuutlikumal viisil, vähendades sellise kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõu piirkondadest ülemäärast lahkumist, kes oleks suuteline innustama majanduskasvu.




  Kohalikul ja piirkondlikul tasandil selliste vahendite loomine, millega leevendada kvalifitseeritud tööjõu ülemäärast väljarännet, võiks aidata kaasa majandusarengule ja tööhõivele kohalikul tasandil. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tuleks tagada töötajate liikuvus, et kasutada täiel määral ära Euroopa tööturu võimalused, sh parandades pensioniõiguste ülekantavust ja kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid samal ajal hoidma ära olemasolevate eeskirjade rikkumise.

Tuleks tagada töötajate liikuvus
  kui põhiõigus, mida on võimalik vabalt valida,
  et kasutada täiel määral ära Euroopa tööturu võimalused, sh parandades pensioniõiguste
  ja sotsiaalkaitseõiguste
  ülekantavust ja kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid samal ajal hoidma ära olemasolevate eeskirjade rikkumise.

Liikmesriigid peaksid siiski arvestama ka seda, et ise kõige paremini omaenda piirkonna ja kogukonna eripärasid mõistvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikud ja pikaajalised sotsiaalsed investeeringud võivad aidata kriisi lahendada jätkusuutlikumal viisil, vähendades sellise kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõu piirkondadest ülemäärast lahkumist, kes oleks suuteline innustama majanduskasvu.

Kohalikul ja piirkondlikul tasandil selliste vahendite loomine, millega leevendada kvalifitseeritud tööjõu ülemäärast väljarännet, võiks aidata kaasa majandusarengule ja tööhõivele kohalikul tasandil.

Motivatsioon

Vaba liikumise õigus on ELi üks suurimaid saavutusi ning on esmatähtis kaitsta seda õigust ja hõlbustada selle kasutamist töötajate vaba liikumist edendades (7). Siiski tuleks märkida ka seda, et ise kõige paremini omaenda piirkonna ja kogukonna eripärasid mõistvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikud ja pikaajalised sotsiaalsed investeeringud võivad aidata kriisi lahendada jätkusuutlikumal viisil, vähendades sellise kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõu piirkondadest ülemäärast lahkumist, kes oleks suuteline innustama majanduskasvu (8).

Muudatusettepanek 15

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 8 esimene lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid ajakohastama oma sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse kogu inimese elukaare jooksul, tagades õigluse ja vähendades ebavõrdsust. Sotsiaalpoliitika peab olema lihtsam ja sihipärasem. Sellega peaksid kaasnema taskukohane kvaliteetne lastehooldus ja haridus, koolituste ja tööotsingute toetamine, eluasemetoetus ja juurdepääs tervishoiule ning sellistele põhiteenustele nagu pangakonto avamine ja internet ning meetmed koolist väljalangemise ärahoidmiseks ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks. | Liikmesriigid peaksid ajakohastama oma sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse kogu inimese elukaare jooksul, tagades õigluse ja vähendades ebavõrdsust. Sotsiaalpoliitika peab olema lihtsam ja sihipärasem. Sellega peaksid kaasnema taskukohane kvaliteetne lastehooldus ja haridus, koolituste ja tööotsingute toetamine, eluasemetoetus ja juurdepääs tervishoiule
  , sealhulgas pikaajalisele hooldusele,
  ning sellistele põhiteenustele nagu pangakonto avamine ja internet ning meetmed koolist väljalangemise ärahoidmiseks ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid ajakohastama oma sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse kogu inimese elukaare jooksul, tagades õigluse ja vähendades ebavõrdsust. Sotsiaalpoliitika peab olema lihtsam ja sihipärasem. Sellega peaksid kaasnema taskukohane kvaliteetne lastehooldus ja haridus, koolituste ja tööotsingute toetamine, eluasemetoetus ja juurdepääs tervishoiule ning sellistele põhiteenustele nagu pangakonto avamine ja internet ning meetmed koolist väljalangemise ärahoidmiseks ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks.

Liikmesriigid peaksid ajakohastama oma sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse kogu inimese elukaare jooksul, tagades õigluse ja vähendades ebavõrdsust. Sotsiaalpoliitika peab olema lihtsam ja sihipärasem. Sellega peaksid kaasnema taskukohane kvaliteetne lastehooldus ja haridus, koolituste ja tööotsingute toetamine, eluasemetoetus ja juurdepääs tervishoiule
  , sealhulgas pikaajalisele hooldusele,
  ning sellistele põhiteenustele nagu pangakonto avamine ja internet ning meetmed koolist väljalangemise ärahoidmiseks ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 16

Lisa – Koondsuunised – otsuse ettepanek

Suunise 8 teine lõik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks tuleks kasutada mitmesuguseid vahendeid üksteist toetaval viisil
  , sh tööturu aktiviseerimine, tugiteenused ja vajaduspõhine sissetulekutoetus
  . Sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks kujundada viisil, mis hõlmaks kõiki õigustatud isikuid, toetaks investeeringuid inimkapitali ja aitaks ära hoida ja vähendada vaesust. | Selleks tuleks kasutada mitmesuguseid vahendeid üksteist toetaval viisil
  , võttes aluseks aktiivse kaasamise strateegiad, milles on ühendatud piisav miinimumsissetulek, kaasavad tööturud ja individuaalsetele vajadustele kohandatud kvaliteetsed teenused.
  Sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks kujundada viisil, mis hõlmaks kõiki õigustatud isikuid, toetaks investeeringuid inimkapitali ja aitaks ära hoida ja vähendada vaesust
  ning sotsiaalset tõrjutust
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selleks tuleks kasutada mitmesuguseid vahendeid üksteist toetaval viisil
  , sh tööturu aktiviseerimine, tugiteenused ja vajaduspõhine sissetulekutoetus
  . Sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks kujundada viisil, mis hõlmaks kõiki õigustatud isikuid, toetaks investeeringuid inimkapitali ja aitaks ära hoida ja vähendada vaesust.

Selleks tuleks kasutada mitmesuguseid vahendeid üksteist toetaval viisil
  , võttes aluseks aktiivse kaasamise strateegiad, milles on ühendatud piisav miinimumsissetulek, kaasavad tööturud ja individuaalsetele vajadustele kohandatud kvaliteetsed teenused.
  Sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks kujundada viisil, mis hõlmaks kõiki õigustatud isikuid, toetaks investeeringuid inimkapitali ja aitaks ära hoida ja vähendada vaesust
  ning sotsiaalset tõrjutust
  .

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatavad märkused

| 1. | tunnistab, et kuigi suunised on suunatud liikmesriikidele, peaks Euroopa 2020. aasta strateegiat kohaldama partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes, arvestades nende pädevust ja võimu suunistega kaetud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, on vajalikud riiklike reformikavade koostamisel ja kohaldamisel ning üldisel strateegiast teavitamisel (9); |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et kuigi suunised on suunatud liikmesriikidele, peaks Euroopa 2020. aasta strateegiat kohaldama partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes, arvestades nende pädevust ja võimu suunistega kaetud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, on vajalikud riiklike reformikavade koostamisel ja kohaldamisel ning üldisel strateegiast teavitamisel (9);

| 2. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on need, kes rakendavad konkreetseid meetmeid sotsiaalse kaasamise ja majanduse valdkonnas sotsiaal- ja tööhõiveteenuste kaudu. Seega peavad tööhõivepoliitika suunised tagama sobiva raamistiku ja asjakohased rahastamisvahendid, et aidata piirkondlikel omavalitsustel oma ülesannetega toime tulla (10); |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on need, kes rakendavad konkreetseid meetmeid sotsiaalse kaasamise ja majanduse valdkonnas sotsiaal- ja tööhõiveteenuste kaudu. Seega peavad tööhõivepoliitika suunised tagama sobiva raamistiku ja asjakohased rahastamisvahendid, et aidata piirkondlikel omavalitsustel oma ülesannetega toime tulla (10);

| 3. | soovitab arvestada eelkõige sellega, et kohalik ja piirkondlik tasand on kodanikele, st ka tööotsijatele ja ettevõtjatele, lähim tasand (11); |
| --- | --- |

3.

soovitab arvestada eelkõige sellega, et kohalik ja piirkondlik tasand on kodanikele, st ka tööotsijatele ja ettevõtjatele, lähim tasand (11);

Üldised märkused

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon vaatas läbi 2010. aasta tööhõivesuunised, võttes arvesse kriisi tagajärgi ning pakkudes konkreetsed tegevusjuhised uue tegevuskava prioriteetide raames; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon vaatas läbi 2010. aasta tööhõivesuunised, võttes arvesse kriisi tagajärgi ning pakkudes konkreetsed tegevusjuhised uue tegevuskava prioriteetide raames;

| 5. | tuletab komisjonile meelde, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt avalikus sektoris tehtavatel investeeringutel on esmatähtis roll majanduskasvu edendamisel, ning seega tuleb neile tagada asjakohane koht Junckeri kavas esitatud ELi uues investeerimispoliitikas. Komitee peab seetõttu vajalikuks meetmeid, et ümber korraldada avaliku sektori kulutused investeeringutesse, julgustades pikas perspektiivis kasu toovaid kulutusi ning eraldades Junckeri kavas ette nähtud vahendid lisaks suurtele projektidele ka kohalikele ja piirkondlikele meetmetele, mida rakendatakse otseses partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

5.

tuletab komisjonile meelde, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt avalikus sektoris tehtavatel investeeringutel on esmatähtis roll majanduskasvu edendamisel, ning seega tuleb neile tagada asjakohane koht Junckeri kavas esitatud ELi uues investeerimispoliitikas. Komitee peab seetõttu vajalikuks meetmeid, et ümber korraldada avaliku sektori kulutused investeeringutesse, julgustades pikas perspektiivis kasu toovaid kulutusi ning eraldades Junckeri kavas ette nähtud vahendid lisaks suurtele projektidele ka kohalikele ja piirkondlikele meetmetele, mida rakendatakse otseses partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 6. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle – vastupidiselt varasematele tähistele – mitte säilitada tööhõivesuuniseid lähiaastatel muutmatuna. See võimaldaks suuniste vajalikku läbivaatamist, kaasates sellesse 2015. aasta teisel poolaastal läbiviidava strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte tulemused; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle – vastupidiselt varasematele tähistele – mitte säilitada tööhõivesuuniseid lähiaastatel muutmatuna. See võimaldaks suuniste vajalikku läbivaatamist, kaasates sellesse 2015. aasta teisel poolaastal läbiviidava strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte tulemused;

| 7. | kinnitab sellega seoses, et strateegia „Euroopa 2020” kolm sammast ehk arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv on piisavad ning valitud peamised näitajad asjakohased. Komitee nõuab siiski territoriaalse mõõtme lisamist strateegiasse „Euroopa 2020” ning kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks eesmärkide seadmist. Sel eesmärgil peaksid Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu edendama lähenemisviisi, mis põhineb alt üles ja ülevalt alla suunatud kavandamisprotsessil, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja kuhu kaasatakse kõik asjaomased valitsustasandid, kaasa arvatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (12); |
| --- | --- |

7.

kinnitab sellega seoses, et strateegia „Euroopa 2020” kolm sammast ehk arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv on piisavad ning valitud peamised näitajad asjakohased. Komitee nõuab siiski territoriaalse mõõtme lisamist strateegiasse „Euroopa 2020” ning kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks eesmärkide seadmist. Sel eesmärgil peaksid Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu edendama lähenemisviisi, mis põhineb alt üles ja ülevalt alla suunatud kavandamisprotsessil, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja kuhu kaasatakse kõik asjaomased valitsustasandid, kaasa arvatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (12);

| 8. | innustab Euroopa Komisjoni suurendama Euroopa Sotsiaalfondi orienteeritust mõõdetavatele tulemustele (tööhõive, sotsiaalne kaasatus, ühtekuuluvus), millega peaks kaasnema väiksem halduskoormus, kuid suurem kontroll. Sellega seoses peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koostama programmid, mis on kooskõlas Euroopa Liidu peamiste suunistega; |
| --- | --- |

8.

innustab Euroopa Komisjoni suurendama Euroopa Sotsiaalfondi orienteeritust mõõdetavatele tulemustele (tööhõive, sotsiaalne kaasatus, ühtekuuluvus), millega peaks kaasnema väiksem halduskoormus, kuid suurem kontroll. Sellega seoses peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koostama programmid, mis on kooskõlas Euroopa Liidu peamiste suunistega;

| 9. | rõhutab, et tööhõivesuunistes ei viidata keskkonnasäästlike ega meremajanduse töökohtade potentsiaalile võitluses töötuse vastu Euroopas. Komitee kordab seega oma toetust teatisele, mille Euroopa Komisjon avaldas eelmisel aastal keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta, ja integreeritud merenduspoliitikale (13), milles tuuakse esile probleemid ja võimalused, mis seonduvad keskkonnasäästlikule ja meremajandusele üleminekuga, iseäranis vajadusega viia pädevused kokku tööturu nõudlusega, ennetades ja juhtides muutusi inimkapitaliga seonduvates vajadustes; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tööhõivesuunistes ei viidata keskkonnasäästlike ega meremajanduse töökohtade potentsiaalile võitluses töötuse vastu Euroopas. Komitee kordab seega oma toetust teatisele, mille Euroopa Komisjon avaldas eelmisel aastal keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta, ja integreeritud merenduspoliitikale (13), milles tuuakse esile probleemid ja võimalused, mis seonduvad keskkonnasäästlikule ja meremajandusele üleminekuga, iseäranis vajadusega viia pädevused kokku tööturu nõudlusega, ennetades ja juhtides muutusi inimkapitaliga seonduvates vajadustes;

| 10. | toonitab vajadust siduda omavahel tööhõive- ja hariduspoliitika. Teadmiste abil piirkondade majanduslik konkurentsivõime vaid paraneb, kuna kvalifitseeritud töötajad on majandusarengu alus. Seepärast tuleb seada esikohale kutsekvalifikatsioonid – koolitus, ümberõpe ja kutseõpe – ning sellest johtuvalt on tarvis omavahel siduda tööhõive- ja hariduspoliitika; |
| --- | --- |

10.

toonitab vajadust siduda omavahel tööhõive- ja hariduspoliitika. Teadmiste abil piirkondade majanduslik konkurentsivõime vaid paraneb, kuna kvalifitseeritud töötajad on majandusarengu alus. Seepärast tuleb seada esikohale kutsekvalifikatsioonid – koolitus, ümberõpe ja kutseõpe – ning sellest johtuvalt on tarvis omavahel siduda tööhõive- ja hariduspoliitika;

| 11. | rõhutab oskuste ja tööturu vajaduste vastavusse viimise olulisust ja tõstab sellega seoses esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli nende oskuste prognoosimisel ja nende kohandamisel tööturu vajadustega, kasutades selleks eelkõige hariduse, koolituse ja noorte ettevõtluse edendamise vallas võetavaid meetmeid. Oskuste ja vajaduste vastavusse viimise täiendavate soovituste osas viitab komitee arvamusele „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik”(COR-2014-01319)”. Komitee rõhutab, et oskuste küsimus on eriti oluline noorte jaoks, kes kannatavad endiselt 22 % ületava, jalustrabavalt kõrge töötuse määra all ja keda tuleks paremini ette valmistada tulevasteks töökohtadeks üldiselt ja eriti keskkonnasäästlikeks töökohtadeks (14); |
| --- | --- |

11.

rõhutab oskuste ja tööturu vajaduste vastavusse viimise olulisust ja tõstab sellega seoses esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli nende oskuste prognoosimisel ja nende kohandamisel tööturu vajadustega, kasutades selleks eelkõige hariduse, koolituse ja noorte ettevõtluse edendamise vallas võetavaid meetmeid. Oskuste ja vajaduste vastavusse viimise täiendavate soovituste osas viitab komitee arvamusele „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik”(COR-2014-01319)”. Komitee rõhutab, et oskuste küsimus on eriti oluline noorte jaoks, kes kannatavad endiselt 22 % ületava, jalustrabavalt kõrge töötuse määra all ja keda tuleks paremini ette valmistada tulevasteks töökohtadeks üldiselt ja eriti keskkonnasäästlikeks töökohtadeks (14);

| 12. | toetab viiendas suunises esitatud viidet sotsiaalmajandusele ning toob esile selle sektori potentsiaali kvaliteetsete töökohtade loomisel Euroopa piirkondades ja linnades (15). Kõnealuses kontekstis on toetus kolmandale sektorile ja vabatahtlikule tegevusele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikameetmete peaeesmärk; |
| --- | --- |

12.

toetab viiendas suunises esitatud viidet sotsiaalmajandusele ning toob esile selle sektori potentsiaali kvaliteetsete töökohtade loomisel Euroopa piirkondades ja linnades (15). Kõnealuses kontekstis on toetus kolmandale sektorile ja vabatahtlikule tegevusele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikameetmete peaeesmärk;

| 13. | peab kahetsusväärseks, et praegustes ajakohastatud tööhõivesuunistes on soolist mõõdet vähem esile toodud kui varem. Komitee juhib tähelepanu tõigale, et kriis on avaldanud naistele teistsugust mõju kui meestele, ning rõhutab, et meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse tunnistamine aitaks võtta sihipärasemaid ja tõhusamaid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks, et praegustes ajakohastatud tööhõivesuunistes on soolist mõõdet vähem esile toodud kui varem. Komitee juhib tähelepanu tõigale, et kriis on avaldanud naistele teistsugust mõju kui meestele, ning rõhutab, et meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse tunnistamine aitaks võtta sihipärasemaid ja tõhusamaid poliitikameetmeid;

| 14. | rõhutab vajadust võtta meetmeid ka selleks, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist, arvestades FIEde esmatähtsat panust majanduskasvu kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust võtta meetmeid ka selleks, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist, arvestades FIEde esmatähtsat panust majanduskasvu kohalikul tasandil;

| 15. | taotleb meetmete rakendamist, et parandada digitaalset majandust digitaalse lõhe vähendamise abil, et suurendada majanduskasvu potentsiaali, ning rõhutab kohalikul tasandil arendatavate poliitikameetmete tähtsust; |
| --- | --- |

15.

taotleb meetmete rakendamist, et parandada digitaalset majandust digitaalse lõhe vähendamise abil, et suurendada majanduskasvu potentsiaali, ning rõhutab kohalikul tasandil arendatavate poliitikameetmete tähtsust;

| 16. | kordab seoses töötajate liikuvusega, et ELi kodanike suure enamuse jaoks on ELi üks suurimaid saavutusi vaba liikumise õigus, ning peab oluliseks kaitsta seda õigust ja hõlbustada selle kasutamist töötajate vaba liikumist edendades (16). Siiski tuleks märkida ka seda, et ise kõige paremini omaenda piirkonna ja kogukonna eripärasid mõistvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikud ja pikaajalised sotsiaalsed investeeringud võivad aidata kriisi lahendada jätkusuutlikumal viisil, vähendades sellise kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõu piirkondadest ülemäärast lahkumist, kes oleks suuteline innustama majanduskasvu (17). |
| --- | --- |

16.

kordab seoses töötajate liikuvusega, et ELi kodanike suure enamuse jaoks on ELi üks suurimaid saavutusi vaba liikumise õigus, ning peab oluliseks kaitsta seda õigust ja hõlbustada selle kasutamist töötajate vaba liikumist edendades (16). Siiski tuleks märkida ka seda, et ise kõige paremini omaenda piirkonna ja kogukonna eripärasid mõistvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikud ja pikaajalised sotsiaalsed investeeringud võivad aidata kriisi lahendada jätkusuutlikumal viisil, vähendades sellise kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõu piirkondadest ülemäärast lahkumist, kes oleks suuteline innustama majanduskasvu (17).

Brüssel, 3. juuni 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Regioonide Komitee resolutsioon „Paremad vahendid ELi 2020. aasta strateegia rakendamiseks: liikmesriikide ja ELi majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuunised” (CdR 175/2010 fin).

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  Regioonide Komitee arvamus „Keskkonnahoidlik tegevuskava VKEde jaoks ja keskkonnasäästliku tööhõive algatus”.

5

(6)  Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni 2015. aasta tööprogrammi kohta, CdR-2015-00074.

6

(7)  Regioonide Komitee arvamus „Töötajate liikuvus ja EURESe tugevdamine” (CdR 2014-1315).

7

(8)  Regioonide Komitee arvamus „ELi sotsiaalsete investeeringute pakett” (CdR 1999-2013).

8

(9)  Vt joonealune märkus 1.

9

(10)  Vt joonealune märkus 1.

10

(11)  Vt joonealune märkus 7.

11

(12)  Ateena deklaratsioon strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte kohta.

12

(13)  Vt joonealune märkus 4.

13

(14)  Vt joonealune märkus 5.

14

(15)  Vt joonealune märkus 6.

15

(16)  Vt joonealune märkus 7.

16

(17)  Vt joonealune märkus 8.

17

---