# Euroopa Liidu L 203/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 203 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide31. juuli 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 203

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide31. juuli 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1311, 24. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Plate de Florenville (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1312, 24. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Fesols de Santa Pau (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1313, 24. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Artichaut du Roussillon (KGT)] | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1314, 29. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1315, 30. juuli 2015, täiendava arvu merepäevade eraldamise kohta Hispaaniale ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1316, 30. juuli 2015, millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 850/98 seoses huntahvena (Dicentrarchus labrax) kalavaru kaitseks kehtestatud alammõõduga | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1317, 30. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1318, 29. juuli 2015, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa Eestit ja Lätit käsitlevate kannete osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 5378 all)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1319, 29. juuli 2015, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva, kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 5501 all)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1320, 30. juuli 2015, lutihoidjaid, lutte, ujuvvahendeid ujumise õpetamiseks ja grillahjusid käsitlevate standardite viidete Euroopa Liidu Teatajast väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1321, 23. juuni 2010, riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule Arbel Fauvet Rail SA
  (teatavaks tehtud numbri C(2010) 4112 all)

   (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1311, 24. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Plate de Florenville (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1312, 24. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Fesols de Santa Pau (KPN)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1313, 24. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Artichaut du Roussillon (KGT)]

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1314, 29. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1315, 30. juuli 2015, täiendava arvu merepäevade eraldamise kohta Hispaaniale ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1316, 30. juuli 2015, millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 850/98 seoses huntahvena (Dicentrarchus labrax) kalavaru kaitseks kehtestatud alammõõduga

(Dicentrarchus labrax)

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1317, 30. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1318, 29. juuli 2015, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa Eestit ja Lätit käsitlevate kannete osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 5378 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 5378 all)

1

14

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1319, 29. juuli 2015, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva, kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 5501 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 5501 all)

1

25

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1320, 30. juuli 2015, lutihoidjaid, lutte, ujuvvahendeid ujumise õpetamiseks ja grillahjusid käsitlevate standardite viidete Euroopa Liidu Teatajast väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt (
  1
  )

Euroopa Liidu Teatajast

1

29

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1321, 23. juuni 2010, riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule Arbel Fauvet Rail SA
  (teatavaks tehtud numbri C(2010) 4112 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2010) 4112 all)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1311,

24. juuli 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Plate de Florenville (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Belgia taotlus registreerida nimetus „Plate de Florenville” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Belgia taotlus registreerida nimetus „Plate de Florenville” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Plate de Florenville” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Plate de Florenville” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Plate de Florenville” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 72, 28.2.2015, lk 26.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1312,

24. juuli 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Fesols de Santa Pau (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Fesols de Santa Pau” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Fesols de Santa Pau” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Fesols de Santa Pau” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Fesols de Santa Pau” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Fesols de Santa Pau” (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 82, 10.3.2015, lk 17.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1313,

24. juuli 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Artichaut du Roussillon (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Artichaut du Roussillon” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Artichaut du Roussillon” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Artichaut du Roussillon” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Artichaut du Roussillon” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Artichaut du Roussillon” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 92, 19.3.2015, lk 38.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1314,

29. juuli 2015,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1484/95, 28. juuni 1995, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 136,8 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 145,5 | 0 | AR |
| 188,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 286,1 | 4 | AR |
| 214,7 | 26 | BR |
| 350,7 | 0 | CL |
| 301,0 | 0 | TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 343,4 | 0 | BR |
| 413,7 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 384,3 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 278,9 | 2 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

136,8

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

145,5

0

AR

188,0

0

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

286,1

4

AR

214,7

26

BR

350,7

0

CL

301,0

0

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

343,4

0

BR

413,7

0

CL

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

384,3

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

278,9

2

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1315,

30. juuli 2015,

täiendava arvu merepäevade eraldamise kohta Hispaaniale ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrust (EL) 2015/104, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014, (1) eriti selle IIB lisa punkti 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2015/104 IIB lisa I tabelis on esitatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul liidu laevad, mille kogupikkus on vähemalt kümme meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 32 mm, nakkevõrgud võrgusilma suurusega vähemalt 60 mm ja põhjaõngejadad, või mis kasutavad eespool nimetatud püügivahendeid, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2015/104 IIB lisa I tabelis on esitatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul liidu laevad, mille kogupikkus on vähemalt kümme meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 32 mm, nakkevõrgud võrgusilma suurusega vähemalt 60 mm ja põhjaõngejadad, või mis kasutavad eespool nimetatud püügivahendeid, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/104 IIB lisa punktile 8.5 võib komisjon püügitegevuse alalise lõpetamise eest, mis toimus ajavahemikus 1. veebruarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2015, eraldada täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada viibida asjaomases piirkonnas laeval, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahend. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/104 IIB lisa punktile 8.5 võib komisjon püügitegevuse alalise lõpetamise eest, mis toimus ajavahemikus 1. veebruarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2015, eraldada täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada viibida asjaomases piirkonnas laeval, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahend.

| (3) | 1. juunil 2015 esitas Hispaania määruse (EL) 2015/104 IIB lisa punkti 8.1 esimese lause kohaselt taotluse täiendavate merepäevade saamiseks kuue laeva püügitegevuse alalise lõpetamise eest ajavahemikus 1. veebruarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(3)

1. juunil 2015 esitas Hispaania määruse (EL) 2015/104 IIB lisa punkti 8.1 esimese lause kohaselt taotluse täiendavate merepäevade saamiseks kuue laeva püügitegevuse alalise lõpetamise eest ajavahemikus 1. veebruarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2015.

| (4) | Võttes arvesse komisjonile esitatud andmeid ja määruse (EL) 2015/104 IIB lisa punktis 8.2 sätestatud arvutusmeetodit, tuleks Hispaaniale eraldada kolm täiendavat merepäeva kõnealuse lisa punktis 1 osutatud laevade jaoks ajavahemikuks 1. veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse komisjonile esitatud andmeid ja määruse (EL) 2015/104 IIB lisa punktis 8.2 sätestatud arvutusmeetodit, tuleks Hispaaniale eraldada kolm täiendavat merepäeva kõnealuse lisa punktis 1 osutatud laevade jaoks ajavahemikuks 1. veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Maksimaalset päevade arvu, mille jooksul võib Hispaania tema lipu all sõitval laeval, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahend või mis kasutab sellist püügivahendit ning mille suhtes ei kohaldata määruse (EL) 2015/104 IIB lisa I tabelis sätestatud eritingimusi, lubada viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, suurendatakse 117 päevani aastas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 22, 28.1.2015, lk 1.

1

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1316,

30. juuli 2015,

millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 850/98 seoses huntahvena (Dicentrarchus labrax) kalavaru kaitseks kehtestatud alammõõduga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (1) eriti selle artikli 45 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikli 2 lõike 2 kohaselt on ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikli 2 lõike 2 kohaselt on ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 45 lõikes 1 on sätestatud, et kui mereorganismide kaitse nõuab kohest tegutsemist, võib komisjon kõnealusele määrusele lisaks või sellest erandina võtta vastu kõiki vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 45 lõikes 1 on sätestatud, et kui mereorganismide kaitse nõuab kohest tegutsemist, võib komisjon kõnealusele määrusele lisaks või sellest erandina võtta vastu kõiki vajalikke meetmeid.

| (3) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena biomass Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa, VIId–h) järsult vähenenud kahaneva juurdekasvu ja suureneva kalastussuremuse tõttu. Huntahven on aeglaselt kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik. Kudekarja biomass on lähenemas madalaimale ajalooliselt täheldatud tasemele. Praegune kalastussuremus on peaaegu neli korda suurem, kui varud suudavad vastu pidada. Seega soovitab ICES rakendada meetmeid, et märkimisväärselt vähendada kalastussuremust kalavaru kogu ulatuses nimetatud piirkondades. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena biomass Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa, VIId–h) järsult vähenenud kahaneva juurdekasvu ja suureneva kalastussuremuse tõttu. Huntahven on aeglaselt kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik. Kudekarja biomass on lähenemas madalaimale ajalooliselt täheldatud tasemele. Praegune kalastussuremus on peaaegu neli korda suurem, kui varud suudavad vastu pidada. Seega soovitab ICES rakendada meetmeid, et märkimisväärselt vähendada kalastussuremust kalavaru kogu ulatuses nimetatud piirkondades.

| (4) | Komisjon on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 alusel vastuvõetud rakendusmäärusega (EL) 2015/111 (3) võtnud kiireloomulisi meetmeid, et vähendada kalastussuremust, mille on põhjustanud huntahvena kudekogumite püügiga tegelevad pelaagilise püügi laevad. Nõukogu määrusega (EL) 2015/523 (4) on kehtestatud piirnormid, et vähendada harrastuskalapüügi mõju kalastussuremusele. Teadusliku nõuande kohaselt oleks püügi piirnormidel koos kalavaru kaitseks kehtestatud alammõõduga suurem mõju kalastussuremuse vähendamisele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 alusel vastuvõetud rakendusmäärusega (EL) 2015/111 (3) võtnud kiireloomulisi meetmeid, et vähendada kalastussuremust, mille on põhjustanud huntahvena kudekogumite püügiga tegelevad pelaagilise püügi laevad. Nõukogu määrusega (EL) 2015/523 (4) on kehtestatud piirnormid, et vähendada harrastuskalapüügi mõju kalastussuremusele. Teadusliku nõuande kohaselt oleks püügi piirnormidel koos kalavaru kaitseks kehtestatud alammõõduga suurem mõju kalastussuremuse vähendamisele.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 850/98 on noorte mereorganismide varude kaitseks kehtestatud alammõõdud. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 850/98 on noorte mereorganismide varude kaitseks kehtestatud alammõõdud.

| (6) | Neli ICESi kindlaksmääratud huntahvenavarude piirkonda on järgmised: Keldi meri, La Manche'i väin, Iiri meri ja Põhjamere lõunaosa (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa ja VIId–h), Biskaia laht ja Atlandi ookeani Pürenee poolsaare ümbruse veed (ICESi rajoonid VIIIa ja VIIIb), Atlandi ookeani Pürenee poolsaare ümbruse veed (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa), Keldi meri ja Šotimaa lääneranniku veed (ICESi rajoonid VIa, VIIb ja VIIj). |
| --- | --- |

(6)

Neli ICESi kindlaksmääratud huntahvenavarude piirkonda on järgmised: Keldi meri, La Manche'i väin, Iiri meri ja Põhjamere lõunaosa (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa ja VIId–h), Biskaia laht ja Atlandi ookeani Pürenee poolsaare ümbruse veed (ICESi rajoonid VIIIa ja VIIIb), Atlandi ookeani Pürenee poolsaare ümbruse veed (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa), Keldi meri ja Šotimaa lääneranniku veed (ICESi rajoonid VIa, VIIb ja VIIj).

| (7) | Praegu on määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud huntahvena alammõõduks 36 cm. |
| --- | --- |

(7)

Praegu on määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud huntahvena alammõõduks 36 cm.

| (8) | ICESi hinnangute kohaselt saab Keldi mere, La Manche'i väina, Iiri mere ja Põhjamere lõunaosa (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa ja VIId–h) emane huntahven suguküpseks 42 cm juures. Püügistatistika kinnitab, et alla 42 cm huntahvenate püük ja lossimine eemaldab emased huntahvenad enne, kui nad on jõudnud osaleda kalavarude taastootmisprotsessis. Seega kahjustab luba püüda ja lossida alla 42 cm huntahvenaid tõsiselt nende kalavarude paljunemisvõimet, mis suurendab oluliselt üldist kalastussuremust ja ohustab tõsiselt huntahvenavarude säilimist. Kuna huntahvenavarude säilimiseks on vaja, et emased huntahvenad jääksid kõnealustesse ICESi rajoonidesse kuni paljunemiseni, on asjakohane suurendada selle liigi varude kaitseks kehtestatud alammõõtu kuni 42 sentimeetrini. |
| --- | --- |

(8)

ICESi hinnangute kohaselt saab Keldi mere, La Manche'i väina, Iiri mere ja Põhjamere lõunaosa (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa ja VIId–h) emane huntahven suguküpseks 42 cm juures. Püügistatistika kinnitab, et alla 42 cm huntahvenate püük ja lossimine eemaldab emased huntahvenad enne, kui nad on jõudnud osaleda kalavarude taastootmisprotsessis. Seega kahjustab luba püüda ja lossida alla 42 cm huntahvenaid tõsiselt nende kalavarude paljunemisvõimet, mis suurendab oluliselt üldist kalastussuremust ja ohustab tõsiselt huntahvenavarude säilimist. Kuna huntahvenavarude säilimiseks on vaja, et emased huntahvenad jääksid kõnealustesse ICESi rajoonidesse kuni paljunemiseni, on asjakohane suurendada selle liigi varude kaitseks kehtestatud alammõõtu kuni 42 sentimeetrini.

| (9) | Kuna suguküpsus tundub sõltuvat temperatuurist, on asjakohane ennetava meetmena kehtestada sama piirnorm ka teise põhjapoolse piirkonna, st Keldi mere ja Šotimaa lääneranniku vete (ICESi rajoonid VIa, VIIb ja VIIj) kalavaru suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Kuna suguküpsus tundub sõltuvat temperatuurist, on asjakohane ennetava meetmena kehtestada sama piirnorm ka teise põhjapoolse piirkonna, st Keldi mere ja Šotimaa lääneranniku vete (ICESi rajoonid VIa, VIIb ja VIIj) kalavaru suhtes.

| (10) | Seepärast on hädavajalik võtta alla 42 cm huntahvena püügi ja lossimise keelamiseks meetmeid, et kaitsta noori huntahvenaid kahes ICESi huntahvenavarude piirkonnas: Keldi meri, La Manche'i väin, Iiri meri ja Põhjamere lõunaosa (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa ja VIId–h) ning Keldi meri ja Šotimaa lääneranniku veed (ICESi rajoonid VIa, VIIb ja VIIj). Noorte huntahvenate kaitsmisega viivitamine suurendaks oluliselt riski huntahvenavarudele, nende kalastussuremust ja kiirendaks nende biomassi vähenemist. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on hädavajalik võtta alla 42 cm huntahvena püügi ja lossimise keelamiseks meetmeid, et kaitsta noori huntahvenaid kahes ICESi huntahvenavarude piirkonnas: Keldi meri, La Manche'i väin, Iiri meri ja Põhjamere lõunaosa (ICESi rajoonid IVb, IVc, VIIa ja VIId–h) ning Keldi meri ja Šotimaa lääneranniku veed (ICESi rajoonid VIa, VIIb ja VIIj). Noorte huntahvenate kaitsmisega viivitamine suurendaks oluliselt riski huntahvenavarudele, nende kalastussuremust ja kiirendaks nende biomassi vähenemist.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisast on kõnealuse määruse artiklis 2 määratletud piirkonnas 2 toimuva kaubandusliku ja harrastuskalapüügi puhul huntahvena (Dicentrarchus labrax) alammõõt 42 cm.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. septembrist 2015.

Komisjon hindab enne 2017. aasta lõppu, kas käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on endiselt vajalikud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/111, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse meetmed, et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varude säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ELT L 20, 27.1.2015, lk 31).

3

Dicentrarchus labrax

(4)  Nõukogu määrus (EL) 2015/523, 25. märts 2015, millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2014 ja (EL) 2015/104 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (ELT L 84, 28.3.2015, lk 1).

4

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1317,

30. juuli 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 171,5 |
| MK | 26,3 |
| ZZ | 98,9 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 124,7 |
| ZZ | 124,7 |
| 0805 50 10 | AR | 128,9 |
| BO | 135,7 |
| UY | 128,8 |
| ZA | 128,6 |
| ZZ | 130,5 |
| 0806 10 10 | EG | 255,9 |
| MA | 228,9 |
| TN | 185,1 |
| ZA | 115,6 |
| ZZ | 196,4 |
| 0808 10 80 | AR | 262,5 |
| BR | 105,8 |
| CL | 135,5 |
| NZ | 131,5 |
| US | 179,5 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 134,3 |
| ZZ | 155,5 |
| 0808 30 90 | AR | 222,6 |
| CL | 139,3 |
| CN | 89,6 |
| NZ | 150,8 |
| ZA | 136,7 |
| ZZ | 147,8 |
| 0809 10 00 | TR | 226,5 |
| ZZ | 226,5 |
| 0809 29 00 | TR | 236,2 |
| US | 487,6 |
| ZZ | 361,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 176,8 |
| ZZ | 128,4 |
| 0809 40 05 | BA | 59,9 |
| IL | 124,7 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 83,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

171,5

MK

26,3

ZZ

98,9

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

124,7

ZZ

124,7

0805 50 10

AR

128,9

BO

135,7

UY

128,8

ZA

128,6

ZZ

130,5

0806 10 10

EG

255,9

MA

228,9

TN

185,1

ZA

115,6

ZZ

196,4

0808 10 80

AR

262,5

BR

105,8

CL

135,5

NZ

131,5

US

179,5

UY

139,7

ZA

134,3

ZZ

155,5

0808 30 90

AR

222,6

CL

139,3

CN

89,6

NZ

150,8

ZA

136,7

ZZ

147,8

0809 10 00

TR

226,5

ZZ

226,5

0809 29 00

TR

236,2

US

487,6

ZZ

361,9

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

176,8

ZZ

128,4

0809 40 05

BA

59,9

IL

124,7

XS

66,1

ZZ

83,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1318,

29. juuli 2015,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa Eestit ja Lätit käsitlevate kannete osas

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 5378 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega (1), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (2), eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (3), eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse otsuse lisas on piiritletud ja loetletud selliste liikmesriikide teatavad alad, mis on epidemioloogilist olukorda arvesse võttes eristatud vastavalt riski tasemele. Loetelu sisaldab Eesti, Itaalia, Läti, Leedu ja Poola teatavaid alasid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse otsuse lisas on piiritletud ja loetletud selliste liikmesriikide teatavad alad, mis on epidemioloogilist olukorda arvesse võttes eristatud vastavalt riski tasemele. Loetelu sisaldab Eesti, Itaalia, Läti, Leedu ja Poola teatavaid alasid.

| (2) | Juulis 2015 teatas Eesti ühest sigade Aafrika katku juhtumist metssigadel ja kolmest haiguspuhangust kodusigadel Eesti piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. Metssea haigestumine toimus piirkonnas, mis on loetletud kõnealuse lisa I osas, ning kolm puhangut kodusigade hulgas toimusid piirkondades, mis on loetletud sama lisa II osas. |
| --- | --- |

(2)

Juulis 2015 teatas Eesti ühest sigade Aafrika katku juhtumist metssigadel ja kolmest haiguspuhangust kodusigadel Eesti piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. Metssea haigestumine toimus piirkonnas, mis on loetletud kõnealuse lisa I osas, ning kolm puhangut kodusigade hulgas toimusid piirkondades, mis on loetletud sama lisa II osas.

| (3) | Juulis 2015 teatas Läti sigade Aafrika katku juhtumitest metssigadel piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. Need juhtumid esinesid piirkondades, mis on loetletud kõnealuse lisa II ja III osas ja mis on I osas loetletud alade lähedal. |
| --- | --- |

(3)

Juulis 2015 teatas Läti sigade Aafrika katku juhtumitest metssigadel piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. Need juhtumid esinesid piirkondades, mis on loetletud kõnealuse lisa II ja III osas ja mis on I osas loetletud alade lähedal.

| (4) | Kui hinnatakse Eestis ja Lätis sigade Aafrika katku tõttu valitsevat loomatervise olukorda, tuleks arvesse võtta kõnealusest haigusest tingitud epidemioloogilise olukorra muutumist liidus. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja takistada sigade Aafrika katku edasist levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning seda, et kolmandad riigid kehtestaksid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisas esitatud liidu loetelu aladest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ja võtta arvesse kõnealusest haigusest tingitud loomaterviseolukorda nimetatud liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Kui hinnatakse Eestis ja Lätis sigade Aafrika katku tõttu valitsevat loomatervise olukorda, tuleks arvesse võtta kõnealusest haigusest tingitud epidemioloogilise olukorra muutumist liidus. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja takistada sigade Aafrika katku edasist levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning seda, et kolmandad riigid kehtestaksid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisas esitatud liidu loetelu aladest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ja võtta arvesse kõnealusest haigusest tingitud loomaterviseolukorda nimetatud liikmesriikides.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/709/EL muuta, et ajakohastada I, II ja III osas Eesti alade loetelu ning I ja II osas Läti alade loetelu. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/709/EL muuta, et ajakohastada I, II ja III osas Eesti alade loetelu ning I ja II osas Läti alade loetelu.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2014/709/EL, 9. oktoober 2014, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

---

LISA

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Jõgeva linn; |
| --- | --- |

—

Jõgeva linn;

| — | Kallaste linn; |
| --- | --- |

—

Kallaste linn;

| — | Kunda linn; |
| --- | --- |

—

Kunda linn;

| — | Mustvee linn; |
| --- | --- |

—

Mustvee linn;

| — | Rakvere linn; |
| --- | --- |

—

Rakvere linn;

| — | Tartu linn; |
| --- | --- |

—

Tartu linn;

| — | Harju maakond; |
| --- | --- |

—

Harju maakond;

| — | Alatskivi vald; |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald;

| — | Are vald; |
| --- | --- |

—

Are vald;

| — | Elva vald; |
| --- | --- |

—

Elva vald;

| — | Haaslava vald; |
| --- | --- |

—

Haaslava vald;

| — | Halinga vald; |
| --- | --- |

—

Halinga vald;

| — | Haljala vald; |
| --- | --- |

—

Haljala vald;

| — | Järvakandi vald; |
| --- | --- |

—

Järvakandi vald;

| — | Jõgeva vald; |
| --- | --- |

—

Jõgeva vald;

| — | Juuru vald; |
| --- | --- |

—

Juuru vald;

| — | Kadrina vald; |
| --- | --- |

—

Kadrina vald;

| — | Kaiu vald; |
| --- | --- |

—

Kaiu vald;

| — | Kambja vald; |
| --- | --- |

—

Kambja vald;

| — | Kasepää vald; |
| --- | --- |

—

Kasepää vald;

| — | Kehtna vald; |
| --- | --- |

—

Kehtna vald;

| — | Kohila vald; |
| --- | --- |

—

Kohila vald;

| — | Laekvere vald; |
| --- | --- |

—

Laekvere vald;

| — | Luunja vald; |
| --- | --- |

—

Luunja vald;

| — | Mäksa vald; |
| --- | --- |

—

Mäksa vald;

| — | Märjamaa vald; |
| --- | --- |

—

Märjamaa vald;

| — | Meeksi vald; |
| --- | --- |

—

Meeksi vald;

| — | Nõo vald; |
| --- | --- |

—

Nõo vald;

| — | Paikuse vald; |
| --- | --- |

—

Paikuse vald;

| — | Pajusi vald; |
| --- | --- |

—

Pajusi vald;

| — | Pala vald; |
| --- | --- |

—

Pala vald;

| — | Palamuse vald; |
| --- | --- |

—

Palamuse vald;

| — | Peipsiääre vald; |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald;

| — | Piirissaare vald; |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald;

| — | Rägavere vald; |
| --- | --- |

—

Rägavere vald;

| — | Raikküla vald; |
| --- | --- |

—

Raikküla vald;

| — | Rakvere vald; |
| --- | --- |

—

Rakvere vald;

| — | Rapla vald; |
| --- | --- |

—

Rapla vald;

| — | Saare vald; |
| --- | --- |

—

Saare vald;

| — | Sauga vald; |
| --- | --- |

—

Sauga vald;

| — | Sindi vald; |
| --- | --- |

—

Sindi vald;

| — | Sõmeru vald; |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald;

| — | Surju vald; |
| --- | --- |

—

Surju vald;

| — | Tabivere vald; |
| --- | --- |

—

Tabivere vald;

| — | Tahkuranna vald; |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald;

| — | Tapa vald; |
| --- | --- |

—

Tapa vald;

| — | Tartu vald; |
| --- | --- |

—

Tartu vald;

| — | Tootsi vald; |
| --- | --- |

—

Tootsi vald;

| — | Tori vald; |
| --- | --- |

—

Tori vald;

| — | Torma vald; |
| --- | --- |

—

Torma vald;

| — | Ülenurme vald; |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald;

| — | Vara vald; |
| --- | --- |

—

Vara vald;

| — | Vigala vald; |
| --- | --- |

—

Vigala vald;

| — | Vihula vald; |
| --- | --- |

—

Vihula vald;

| — | Vinni vald; |
| --- | --- |

—

Vinni vald;

| — | Viru-Nigula vald; |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald;

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Alūksnes novads: Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes ja Liepnas pagasts, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads: Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes ja Liepnas pagasts,

| — | Apes novads: Virešu pagasts; |
| --- | --- |

—

Apes novads: Virešu pagasts;

| — | Krimuldas novads: Krimuldas pagasts; |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads: Krimuldas pagasts;

| — | Priekuļu novads: Priekuļu ja Veselavas pagasts; |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads: Priekuļu ja Veselavas pagasts;

| — | Smiltenes novads: Brantu, Launkalnes, Variņu ja Palsmanes pagasts; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads: Brantu, Launkalnes, Variņu ja Palsmanes pagasts;

| — | Vecpiebalgas novads: Dzērbenes pagasts; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads: Dzērbenes pagasts;

| — | Aizkraukles novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Baltinavas novads; |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads;

| — | Balvu novads; |
| --- | --- |

—

Balvu novads;

| — | Cēsu novads; |
| --- | --- |

—

Cēsu novads;

| — | Gulbenes novads; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads;

| — | Ikšķiles novads; |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads;

| — | Inčukalna novads; |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads;

| — | Jaunjelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads;

| — | Ķeguma novads; |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads;

| — | Lielvārdes novads; |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads;

| — | Līgatnes novads; |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads;

| — | Mālpils novads; |
| --- | --- |

—

Mālpils novads;

| — | Neretas novads; |
| --- | --- |

—

Neretas novads;

| — | Ogres novads; |
| --- | --- |

—

Ogres novads;

| — | Raunas novads; |
| --- | --- |

—

Raunas novads;

| — | Ropažu novads; |
| --- | --- |

—

Ropažu novads;

| — | Rugāju novads; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads;

| — | Salas novads; |
| --- | --- |

—

Salas novads;

| — | Sējas novads; |
| --- | --- |

—

Sējas novads;

| — | Siguldas novads; |
| --- | --- |

—

Siguldas novads;

| — | Skrīveru novads; |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads;

| — | Vecumnieku novads; |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads;

| — | Viesītes novads; |
| --- | --- |

—

Viesītes novads;

| — | Viļakas novads. |
| --- | --- |

—

Viļakas novads.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnija;

| — | Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnija; |
| --- | --- |

—

Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnija;

| — | Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio ja Smilgių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio ja Smilgių seniūnija;

| — | Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnija; |
| --- | --- |

—

Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnija;

| — | Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnija;

| — | Pasvalys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė;

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė;

| — | Radviliškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė;

| — | Kalvarija savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė;

| — | Kazlų Rūda savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė;

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | powiat augustowski: gminy Augustów (sh Augustówi linn), Nowinka, Sztabin ja Bargłów Kościelny; |
| --- | --- |

—

powiat augustowski: gminy Augustów (sh Augustówi linn), Nowinka, Sztabin ja Bargłów Kościelny;

| — | powiat białostocki: gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, Dobrzyniewo Duże ja osaliselt Zabłudów (gmina edelaosa, mis on piiratud maanteega nr 19 ja edasi maanteega nr 685); |
| --- | --- |

—

powiat białostocki: gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, Dobrzyniewo Duże ja osaliselt Zabłudów (gmina edelaosa, mis on piiratud maanteega nr 19 ja edasi maanteega nr 685);

| — | powiat hajnowski: gminy Czyże, Hajnówka koos Hajnówka linnaga, gminy Dubicze Cerkiewne, Kleszczele ja Czeremcha; |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gminy Czyże, Hajnówka koos Hajnówka linnaga, gminy Dubicze Cerkiewne, Kleszczele ja Czeremcha;

| — | powiat siemiatycki: gminy Grodzisk, Dziadkowice ja Milejczyce; |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki: gminy Grodzisk, Dziadkowice ja Milejczyce;

| — | powiat wysokomazowiecki: gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec; |
| --- | --- |

—

powiat wysokomazowiecki: gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec;

| — | powiat sejneński: gminy Krasnopol ja Puńsk; |
| --- | --- |

—

powiat sejneński: gminy Krasnopol ja Puńsk;

| — | powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki; |
| --- | --- |

—

powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki;

| — | powiat zambrowski: gmina Rutki; |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski: gmina Rutki;

| — | powiat sokólski: gminy Suchowola ja Korycin; |
| --- | --- |

—

powiat sokólski: gminy Suchowola ja Korycin;

| — | powiat bielski; |
| --- | --- |

—

powiat bielski;

| — | powiat M. Białystok; |
| --- | --- |

—

powiat M. Białystok;

| — | powiat M. Suwałki; |
| --- | --- |

—

powiat M. Suwałki;

| — | powiat moniecki. |
| --- | --- |

—

powiat moniecki.

II OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Vändra linn; |
| --- | --- |

—

Vändra linn;

| — | Võru linn; |
| --- | --- |

—

Võru linn;

| — | Viljandi linn; |
| --- | --- |

—

Viljandi linn;

| — | Ida-Viru maakond; |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond;

| — | Järva maakond; |
| --- | --- |

—

Järva maakond;

| — | Põlva maakond; |
| --- | --- |

—

Põlva maakond;

| — | osa Suure-Jaani vallast, mis asub lääne pool maanteest nr 49; |
| --- | --- |

—

osa Suure-Jaani vallast, mis asub lääne pool maanteest nr 49;

| — | osa Viiratsi vallast, mis asub lääne pool joonest, mis on määratletud maantee nr 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega nr 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske jõega, seejärel Verilaske jõega, kuni see jõuab valla lõunapiirini; |
| --- | --- |

—

osa Viiratsi vallast, mis asub lääne pool joonest, mis on määratletud maantee nr 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega nr 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske jõega, seejärel Verilaske jõega, kuni see jõuab valla lõunapiirini;

| — | Kõpu vald; |
| --- | --- |

—

Kõpu vald;

| — | Pärsti vald; |
| --- | --- |

—

Pärsti vald;

| — | Halliste vald; |
| --- | --- |

—

Halliste vald;

| — | Abja vald; |
| --- | --- |

—

Abja vald;

| — | Karksi vald; |
| --- | --- |

—

Karksi vald;

| — | Häädemeeste vald; |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald;

| — | Haanja vald; |
| --- | --- |

—

Haanja vald;

| — | Käru vald; |
| --- | --- |

—

Käru vald;

| — | Lasva vald; |
| --- | --- |

—

Lasva vald;

| — | Meremäe vald; |
| --- | --- |

—

Meremäe vald;

| — | Misso vald; |
| --- | --- |

—

Misso vald;

| — | Rakke vald; |
| --- | --- |

—

Rakke vald;

| — | Saarde vald; |
| --- | --- |

—

Saarde vald;

| — | Tamsalu vald; |
| --- | --- |

—

Tamsalu vald;

| — | Väike-Maarja vald; |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald;

| — | Vändra vald; |
| --- | --- |

—

Vändra vald;

| — | Vastseliina vald; |
| --- | --- |

—

Vastseliina vald;

| — | Võru vald. |
| --- | --- |

—

Võru vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Alūksnes novads: Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes ja Pededzes pagasts; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads: Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes ja Pededzes pagasts;

| — | Apes novads: Gaujienas, Trapenes ja Apes pagasts; |
| --- | --- |

—

Apes novads: Gaujienas, Trapenes ja Apes pagasts;

| — | Krimuldas novads: Lēdurgas pagasts; |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads: Lēdurgas pagasts;

| — | Priekuļu novads: Liepas ja Mārsnēnu pagasts, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads: Liepas ja Mārsnēnu pagasts,

| — | Smiltenes novads: Blomes, Smiltenes, Bilskas ja Grundzāles pagasts ja Smiltenes pilsēta; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads: Blomes, Smiltenes, Bilskas ja Grundzāles pagasts ja Smiltenes pilsēta;

| — | Vecpiebalgas novads: Kaives, Inešu, Vecpiebalgas ja Taurenes pagasts; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads: Kaives, Inešu, Vecpiebalgas ja Taurenes pagasts;

| — | Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Cesvaines novads; |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads;

| — | Ērgļu novads; |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads;

| — | Ilūkstes novads; |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads;

| — | Jaunpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads;

| — | Jēkabpils novads; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads;

| — | Kocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads;

| — | Kokneses novads; |
| --- | --- |

—

Kokneses novads;

| — | Krustpils novads; |
| --- | --- |

—

Krustpils novads;

| — | Limbažu novads; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads;

| — | Līvānu novads; |
| --- | --- |

—

Līvānu novads;

| — | Lubānas novads; |
| --- | --- |

—

Lubānas novads;

| — | Madonas novads; |
| --- | --- |

—

Madonas novads;

| — | Mazsalacas novads; |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads;

| — | Pārgaujas novads; |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads;

| — | Pļaviņu novads; |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads;

| — | Salacgrīvas novads; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads;

| — | Varakļānu novads; |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads;

| — | Jēkabpils republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta;

| — | Valmiera republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai ja Viešintos seniūnija ning Svėdasai see osa, mis jääb maanteest nr 118 lõuna poole; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai ja Viešintos seniūnija ning Svėdasai see osa, mis jääb maanteest nr 118 lõuna poole;

| — | Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava, Kupiškis, Noriūnai ja Subačius seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava, Kupiškis, Noriūnai ja Subačius seniūnija;

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių ja Velžio seniūnija; |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių ja Velžio seniūnija;

| — | Alytus apskritis; |
| --- | --- |

—

Alytus apskritis;

| — | Kaunas miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė;

| — | Panevėžys miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė;

| — | Vilnius miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė;

| — | Biržai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė;

| — | Jonava rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė;

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė;

| — | Kaunas rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė;

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė;

| — | Prienai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė;

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė;

| — | Širvintos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė;

| — | Trakai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė;

| — | Ukmergė rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė;

| — | Vilnius rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė;

| — | Birštonas savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė;

| — | Elektrėnai savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | powiat białostocki: gminy Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków ja osaliselt Zabłudów (gmina kirdeosa, mis on piiratud maanteega nr 19 ja edasi maanteega nr 685); |
| --- | --- |

—

powiat białostocki: gminy Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków ja osaliselt Zabłudów (gmina kirdeosa, mis on piiratud maanteega nr 19 ja edasi maanteega nr 685);

| — | powiat sokólski: gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór ja Sidra; |
| --- | --- |

—

powiat sokólski: gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór ja Sidra;

| — | powiat sejneński: gminy Giby ja Sejny (sh Sejny linn); |
| --- | --- |

—

powiat sejneński: gminy Giby ja Sejny (sh Sejny linn);

| — | powiat augustowski: gminy Lipsk ja Płaska; |
| --- | --- |

—

powiat augustowski: gminy Lipsk ja Płaska;

| — | powiat hajnowski: gminy Narew, Narewka ja Białowieża. |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gminy Narew, Narewka ja Białowieża.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Põltsamaa linn; |
| --- | --- |

—

Põltsamaa linn;

| — | Võhma linn; |
| --- | --- |

—

Võhma linn;

| — | Valga maakond; |
| --- | --- |

—

Valga maakond;

| — | osa Suure-Jaani vallast, mis asub ida pool maanteed nr 49; |
| --- | --- |

—

osa Suure-Jaani vallast, mis asub ida pool maanteed nr 49;

| — | osa Viiratsi vallast, mis asub ida pool joonest, mis on määratletud maantee nr 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega nr 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske jõega, seejärel Verilaske jõega, kuni see jõuab valla lõunapiirini; |
| --- | --- |

—

osa Viiratsi vallast, mis asub ida pool joonest, mis on määratletud maantee nr 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega nr 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske jõega, seejärel Verilaske jõega, kuni see jõuab valla lõunapiirini;

| — | Kolga-Jaani vald; |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald;

| — | Kõo vald; |
| --- | --- |

—

Kõo vald;

| — | Saarepeedi vald; |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald;

| — | Paistu vald; |
| --- | --- |

—

Paistu vald;

| — | Tarvastu vald; |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald;

| — | Antsla vald; |
| --- | --- |

—

Antsla vald;

| — | Konguta vald; |
| --- | --- |

—

Konguta vald;

| — | Laeva vald; |
| --- | --- |

—

Laeva vald;

| — | Mõniste vald; |
| --- | --- |

—

Mõniste vald;

| — | Põltsamaa vald; |
| --- | --- |

—

Põltsamaa vald;

| — | Puhja vald; |
| --- | --- |

—

Puhja vald;

| — | Puurmani vald; |
| --- | --- |

—

Puurmani vald;

| — | Rannu vald; |
| --- | --- |

—

Rannu vald;

| — | Rõngu vald; |
| --- | --- |

—

Rõngu vald;

| — | Rõuge vald; |
| --- | --- |

—

Rõuge vald;

| — | Sõmerpalu vald; |
| --- | --- |

—

Sõmerpalu vald;

| — | Tähtvere vald; |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald;

| — | Urvaste vald; |
| --- | --- |

—

Urvaste vald;

| — | Varstu vald. |
| --- | --- |

—

Varstu vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aglonas novads; |
| --- | --- |

—

Aglonas novads;

| — | Beverīinas novads; |
| --- | --- |

—

Beverīinas novads;

| — | Burtnieku novads; |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads;

| — | Ciblas novads; |
| --- | --- |

—

Ciblas novads;

| — | Dagdas novads; |
| --- | --- |

—

Dagdas novads;

| — | Daugavpils novads; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads;

| — | Kārsavas novads; |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads;

| — | Krāslavas novads; |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads;

| — | Ludzas novads; |
| --- | --- |

—

Ludzas novads;

| — | Naukšēnu novads; |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads;

| — | Preiļu novads; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads;

| — | Rēzeknes novads; |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads;

| — | Riebiņu novads; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads;

| — | Rūjienas novads; |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads;

| — | Strenču novads; |
| --- | --- |

—

Strenču novads;

| — | Valkas novads; |
| --- | --- |

—

Valkas novads;

| — | Vārkavas novads; |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads;

| — | Viļānu novads; |
| --- | --- |

—

Viļānu novads;

| — | Zilupes novads; |
| --- | --- |

—

Zilupes novads;

| — | Daugavpils republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta;

| — | Rēzekne republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Svėdasai seniūnija see osa, mis jääb maanteest nr 118 põhja poole; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Svėdasai seniūnija see osa, mis jääb maanteest nr 118 põhja poole;

| — | Kupiškis rajono savivaldybė: Šimonys ja Skapiškis seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė: Šimonys ja Skapiškis seniūnija;

| — | Ignalina rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė;

| — | Moletai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Moletai rajono savivaldybė;

| — | Rokiškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė;

| — | Švencionys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Švencionys rajono savivaldybė;

| — | Utena rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė;

| — | Zarasai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė;

| — | Visaginas savivaldybe. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybe.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | powiat białostocki: gminy Gródek ja Michałowo; |
| --- | --- |

—

powiat białostocki: gminy Gródek ja Michałowo;

| — | powiat sokólski: gminy Krynki, Kuźnica, Sokółka ja Szudziałowo. |
| --- | --- |

—

powiat sokólski: gminy Krynki, Kuźnica, Sokółka ja Szudziałowo.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

kõik Sardiinia piirkonnad.”

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/25

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1319,

29. juuli 2015,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva, kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 5501 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugripiviirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vormi tagajärjeks on aga enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suur suremus. Kõnealusel haigusel võib olla ränk mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele. |
| --- | --- |

(1)

Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugripiviirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vormi tagajärjeks on aga enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suur suremus. Kõnealusel haigusel võib olla ränk mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele.

| (2) | Linnugrippi leitakse peamiselt lindudelt, kuid teatavatel asjaoludel võib nakkust esineda ka inimestel, kuigi see oht on üldiselt väga väike. |
| --- | --- |

(2)

Linnugrippi leitakse peamiselt lindudelt, kuid teatavatel asjaoludel võib nakkust esineda ka inimestel, kuigi see oht on üldiselt väga väike.

| (3) | Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse majapidamistesse, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde. Selle tulemusel võib see eluslindudega või nende toodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse majapidamistesse, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde. Selle tulemusel võib see eluslindudega või nende toodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

| (4) | Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on jälgida linnugripiga seotud olukorda ja linnugrippi varakult avastada, ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhkemisel kodu- või muude vangistuses peetavate lindude seas. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on jälgida linnugripiga seotud olukorda ja linnugrippi varakult avastada, ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhkemisel kodu- või muude vangistuses peetavate lindude seas. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral.

| (5) | Saksamaa teatas komisjonile kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N7 kinnitatud puhangust tema territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde, ning võttis kohe direktiiviga 2005/94/EÜ nõutud meetmed, mis hõlmasid kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa teatas komisjonile kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N7 kinnitatud puhangust tema territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde, ning võttis kohe direktiiviga 2005/94/EÜ nõutud meetmed, mis hõlmasid kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist.

| (6) | Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõttest, kus haiguspuhang kinnitust leidis. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõttest, kus haiguspuhang kinnitust leidis.

| (7) | Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise vältimiseks on vaja koostöös Saksamaaga liidu tasandil kiiresti määratleda need kaitse- ja järelevalvetsoonid Saksamaal. |
| --- | --- |

(7)

Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise vältimiseks on vaja koostöös Saksamaaga liidu tasandil kiiresti määratleda need kaitse- ja järelevalvetsoonid Saksamaal.

| (8) | Seda silmas pidades tuleks käesoleva otsuse lisas kindlaks määrata Saksamaa kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ning kehtestada meetmete kohaldamisaeg kõnealustes piirkondades. |
| --- | --- |

(8)

Seda silmas pidades tuleks käesoleva otsuse lisas kindlaks määrata Saksamaa kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ning kehtestada meetmete kohaldamisaeg kõnealustes piirkondades.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa tagab, et vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa A ja B osas kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 29. juuli 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ, 20. detsember 2005, linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

3

---

LISA

A osa

Artiklis 1 viidatud kaitsetsoon:

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Saksamaa | Sihtnumber/ADNSi kood | Piirkond: | |
| | | EMSLAND 03454 | Alam-Saksimaal Emslandi kreisis järgmine ala:
  Herzlake; alustades Wettruper Dammist, Birkenweg, Pappelweg, Moorstraße, Am Esch, K 241, Hauptstraße, L 55, Schullenpool, Burgstraße, K 208, Unterm Bookhof, Kampweg, Andruper Weg, An der Drake, Beel, Südradde (Hase), kuni jõutakse kohakuti Essenbeeliga, seejärel L-kujulise joonega kuni maanteeni B213, Zum Klingenberg, K 256, Alter Kirchweg, Im Dorfe (K 256), Olingist kuni Große Hase jõeni, kreisi piir piki Große Hase jõge kuni Hahnenmoori kanalini, Hahnenmoori kanal kuni L 128-ni, Siedlerstraße, Friesenstraße kuni kreisi piirini, kreisi piir kuni Wettruper Dammini. | 19.8.2015 |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29

DE

Saksamaa

Sihtnumber/ADNSi kood

Piirkond:

EMSLAND 03454

Alam-Saksimaal Emslandi kreisis järgmine ala:

Herzlake; alustades Wettruper Dammist, Birkenweg, Pappelweg, Moorstraße, Am Esch, K 241, Hauptstraße, L 55, Schullenpool, Burgstraße, K 208, Unterm Bookhof, Kampweg, Andruper Weg, An der Drake, Beel, Südradde (Hase), kuni jõutakse kohakuti Essenbeeliga, seejärel L-kujulise joonega kuni maanteeni B213, Zum Klingenberg, K 256, Alter Kirchweg, Im Dorfe (K 256), Olingist kuni Große Hase jõeni, kreisi piir piki Große Hase jõge kuni Hahnenmoori kanalini, Hahnenmoori kanal kuni L 128-ni, Siedlerstraße, Friesenstraße kuni kreisi piirini, kreisi piir kuni Wettruper Dammini.

19.8.2015

B osa

Artiklis 1 viidatud järelevalvetsoon

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Saksamaa | Sihtnumber/ADNSi kood | Piirkond: | |
| | | EMSLAND 03454 | Alam-Saksimaal: | Cloppenburgi kreisis:
  põhjas kreisi piir piki teid Vinner Weg ja Birkenweg kuni Löningenini, siis edasi piki teed Dr. Lübbers-Weg, Langenstraße, Hasestraße, Röpker Weg, Röpker Straße ja Zur Moorburg kuni kreisi piirini, seejärel piki seda piiri kuni lähtepunktini teel Vinner Weg. |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

DE

Saksamaa

Sihtnumber/ADNSi kood

Piirkond:

EMSLAND 03454

Alam-Saksimaal:

Cloppenburgi kreisis:

põhjas kreisi piir piki teid Vinner Weg ja Birkenweg kuni Löningenini, siis edasi piki teed Dr. Lübbers-Weg, Langenstraße, Hasestraße, Röpker Weg, Röpker Straße ja Zur Moorburg kuni kreisi piirini, seejärel piki seda piiri kuni lähtepunktini teel Vinner Weg.

| | Emslandi kreisis:
  Wettrup, alates Bahnhofstraßest (kagu suunas), Im Felde, Bergerstraße, Haselünner Straße, K 317, Alte Haselünner Straße, Moorhook, Steppenberger Straße, Penninghuser Straße, Walldamm, K 233, Hestruper Mühlenbach, Lotter Beeke, „Feldweg” kuni Droper Straßeni, Lotter Beeke kuni Hase jõeni, Hammer-Tannen-Straße, Industriestraße, Hammerstraße, Schwarzenbergweg, Meppener Straße, Im Fehn, Diekstraße, Sandstraße, Am Schullenriedengraben, Meppener Straße, B 402, Stadtmark, K 207, Am Sportplatz, Alter Kirchweg, K 207, Alte Schulstraße, Am Jugendheim, Zum Herthum, „Feldweg” kuni Middelraddeni, „Feldweg” kuni Buchenwegini, Buchenweg, Berßener Straße, Mittelradde, Hüvener Straße, „Feldweg” kuni Oststraßeni, Oststraße, Ahmsener Straße, Lahner Straße, Alte Dorfstraße, Am Neuland, Zur Waldbühne, „Feldweg” kuni Vinner Straßeni, Vinner Straße, Up'n Sande, Riehen, Im Dorf, Am Sportplatz, Im England, Löninger Straße, kreisi piir kuni Bahnhofstraßeni. |
| --- | --- |

Emslandi kreisis:

Wettrup, alates Bahnhofstraßest (kagu suunas), Im Felde, Bergerstraße, Haselünner Straße, K 317, Alte Haselünner Straße, Moorhook, Steppenberger Straße, Penninghuser Straße, Walldamm, K 233, Hestruper Mühlenbach, Lotter Beeke, „Feldweg” kuni Droper Straßeni, Lotter Beeke kuni Hase jõeni, Hammer-Tannen-Straße, Industriestraße, Hammerstraße, Schwarzenbergweg, Meppener Straße, Im Fehn, Diekstraße, Sandstraße, Am Schullenriedengraben, Meppener Straße, B 402, Stadtmark, K 207, Am Sportplatz, Alter Kirchweg, K 207, Alte Schulstraße, Am Jugendheim, Zum Herthum, „Feldweg” kuni Middelraddeni, „Feldweg” kuni Buchenwegini, Buchenweg, Berßener Straße, Mittelradde, Hüvener Straße, „Feldweg” kuni Oststraßeni, Oststraße, Ahmsener Straße, Lahner Straße, Alte Dorfstraße, Am Neuland, Zur Waldbühne, „Feldweg” kuni Vinner Straßeni, Vinner Straße, Up'n Sande, Riehen, Im Dorf, Am Sportplatz, Im England, Löninger Straße, kreisi piir kuni Bahnhofstraßeni.

| | Osnabrücki kreisis: | Bippeni vallas:
  Edelas asuvast kreisipiirist piki L 60 Lingener Straße Ohrtermerschi suunas, paremale kuni Scherpenbergini, vasakule Alte Schulstraßele, vasakule Fangstraßele, vasakule Bramhofini, üle Bippener Straße L 73, Bergstraße, paremale Kreuzwegile, vasakule Lindlagele, üleminek Berge valda. |
| --- | --- | --- |

Osnabrücki kreisis:

Bippeni vallas:

Edelas asuvast kreisipiirist piki L 60 Lingener Straße Ohrtermerschi suunas, paremale kuni Scherpenbergini, vasakule Alte Schulstraßele, vasakule Fangstraßele, vasakule Bramhofini, üle Bippener Straße L 73, Bergstraße, paremale Kreuzwegile, vasakule Lindlagele, üleminek Berge valda.

| | Berge vallas:
  Lindlagelt kuni Upbergini, Tiefer Weg, Rübbelhauk, paremale Kampstraßele, vasakule Kirchwegile, paremale Asterfeldstraßele, vasakule Am Eiskenbergile, paremale Fienenmoorwegile, Zum weißen Pfahl, Antener Straße, üleminek Menslage valda, |
| --- | --- |

Berge vallas:

Lindlagelt kuni Upbergini, Tiefer Weg, Rübbelhauk, paremale Kampstraßele, vasakule Kirchwegile, paremale Asterfeldstraßele, vasakule Am Eiskenbergile, paremale Fienenmoorwegile, Zum weißen Pfahl, Antener Straße, üleminek Menslage valda,

| | Menslage vallas:
  Antener Straßelt vasakule Reuterwegile, Hahler Beeke, ülesvoolu piki Kleine Hase jõge, vasakule Thündammile kuni kreisi piirini, seejärel piki seda piiri tagasi alguspunkti. |
| --- | --- |

Menslage vallas:

Antener Straßelt vasakule Reuterwegile, Hahler Beeke, ülesvoolu piki Kleine Hase jõge, vasakule Thündammile kuni kreisi piirini, seejärel piki seda piiri tagasi alguspunkti.

28.8.2015

EMSLAND 03454

Alam-Saksimaal Emslandi kreisis järgmine ala:

Herzlake; alustades Wettruper Dammist, Birkenweg, Pappelweg, Moorstraße, Am Esch, K 241, Hauptstraße, L 55, Schullenpool, Burgstraße, K 208, Unterm Bookhof, Kampweg, Andruper Weg, An der Drake, Beel, Südradde (Hase), kuni jõutakse kohakuti Essenbeeliga, seejärel L-kujulise joonega kuni maanteeni B213, Zum Klingenberg, K 256, Alter Kirchweg, Im Dorfe (K 256), Olingist kuni Große Hase jõeni, kreisi piir piki Große Hase jõge kuni Hahnenmoori kanalini, Hahnenmoori kanal kuni L 128-ni, Siedlerstraße, Friesenstraße kuni kreisi piirini, kreisi piir kuni Wettruper Dammini.

20.8 – 28.8.2015

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1320,

30. juuli 2015,

lutihoidjaid, lutte, ujuvvahendeid ujumise õpetamiseks ja grillahjusid käsitlevate standardite viidete Euroopa Liidu Teatajast väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku,

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 1025/2012 (mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ) (2) artikli 22 kohaselt moodustatud komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt võivad tootjad turule viia ainult ohutuid tooteid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt võivad tootjad turule viia ainult ohutuid tooteid.

| (2) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt tuleb toode lugeda asjakohaste riiklike standarditega reguleeritavate ohtude ja ohukategooriate osas ohutuks, kui ta vastab vabatahtlikele siseriiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid on komisjon avaldanud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt tuleb toode lugeda asjakohaste riiklike standarditega reguleeritavate ohtude ja ohukategooriate osas ohutuks, kui ta vastab vabatahtlikele siseriiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid on komisjon avaldanud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4.

| (3) | Kooskõlas komisjoni otsusega C(2004) 1493 (3) avaldas komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias viited standarditele EN 12586:1999 ja EN 12586:1999/AC:2002 lutihoidjate kohta ja EN 1400:2002 (osad 1, 2 ja 3) luttide kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas komisjoni otsusega C(2004) 1493 (3) avaldas komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias viited standarditele EN 12586:1999 ja EN 12586:1999/AC:2002 lutihoidjate kohta ja EN 1400:2002 (osad 1, 2 ja 3) luttide kohta.

| (4) | Kooskõlas komisjoni otsusega 2005/718/EÜ (4) avaldas komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias viited standarditele EN 13138-2:2002 ujumise abivahendite kohta ja EN 1860-1:2003 grillahjude kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas komisjoni otsusega 2005/718/EÜ (4) avaldas komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias viited standarditele EN 13138-2:2002 ujumise abivahendite kohta ja EN 1860-1:2003 grillahjude kohta.

| (5) | Euroopa Standardikomitee on tunnistanud kehtetuks standardid EN 12586:1999, EN 12586:1999/AC:2002, EN 1400:2002 (osad 1, 2 ja 3), EN 13138-2:2002 ja EN 1860-1:2003. Need standardid, mis enam ei kehti, ei taga üldise ohutusnõude täitmist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Standardikomitee on tunnistanud kehtetuks standardid EN 12586:1999, EN 12586:1999/AC:2002, EN 1400:2002 (osad 1, 2 ja 3), EN 13138-2:2002 ja EN 1860-1:2003. Need standardid, mis enam ei kehti, ei taga üldise ohutusnõude täitmist.

| (6) | Seetõttu tuleks viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajast välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajast välja jätta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Viited järgmistele standarditele jäetakse Euroopa Liidu Teatajast välja.

| a) | EN 12586:1999 ja EN 12586:1999/AC:2002 „Lapsehooldustooted. Rõngaslutid. Ohutusnõuded ja testimeetodid”; |
| --- | --- |

a)

EN 12586:1999 ja EN 12586:1999/AC:2002 „Lapsehooldustooted. Rõngaslutid. Ohutusnõuded ja testimeetodid”;

| b) | EN 1400-1-2002 „Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Imikute ja väikelaste lutid. Osa 1: Üldised ohutusnõuded ja tooteinformatsioon.”; |
| --- | --- |

b)

EN 1400-1-2002 „Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Imikute ja väikelaste lutid. Osa 1: Üldised ohutusnõuded ja tooteinformatsioon.”;

| c) | EN 1400-2-2002 „Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Imikute ja väikelaste lutid. Osa 2: Mehaanilised nõuded ja katsed”; |
| --- | --- |

c)

EN 1400-2-2002 „Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Imikute ja väikelaste lutid. Osa 2: Mehaanilised nõuded ja katsed”;

| d) | EN 1400-3:2002 „Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Imikute ja väikelaste lutid. Osa 3: Keemilised nõuded ja katsed”; |
| --- | --- |

d)

EN 1400-3:2002 „Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Imikute ja väikelaste lutid. Osa 3: Keemilised nõuded ja katsed”;

| e) | EN 13138-2:2002 „Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 2: Hoitavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid”; |
| --- | --- |

e)

EN 13138-2:2002 „Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 2: Hoitavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid”;

| f) | EN 1860-1:2003 „Grillimisel kasutatavad tarvikud, tahkekütused ja tulesüütajad. Osa 1: Grillil põlevad kütused. Nõuded ja katsemeetodid”. |
| --- | --- |

f)

EN 1860-1:2003 „Grillimisel kasutatavad tarvikud, tahkekütused ja tulesüütajad. Osa 1: Grillil põlevad kütused. Nõuded ja katsemeetodid”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 30. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

2

(3)  Komisjoni otsus C(2004) 1493, 23. aprill 2004, mis käsitleb teatavate standardite vastavust direktiivi 2001/95/EÜ üldistele ohutusnõuetele ja nende standardite viidete avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Komisjoni otsus 2005/718/EÜ, 13. oktoober 2005, mis käsitleb teatavate standardite vastavust direktiivi 2001/95/EÜ üldistele ohutusnõuetele ja nende standardite viidete avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 271, 15.10.2005, lk 51).

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/31

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1321,

23. juuni 2010,

riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule Arbel Fauvet Rail SA

(teatavaks tehtud numbri C(2010) 4112 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel vastavalt ülalnimetatud artiklitele esitada oma märkused (2)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetlus komisjonis

| (1) | Komisjoni teavitati ühes kaebuses teatavatest toetusmeetmetest, mida Prantsusmaa rakendas äriühingu Arbel Fauvet Rail (edaspidi „AFR”) suhtes. Prantsusmaa esitas täiendava teabe 28. jaanuaril 2006, 25. oktoobril 2006, 30. jaanuaril 2007 ja 6. juunil 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teavitati ühes kaebuses teatavatest toetusmeetmetest, mida Prantsusmaa rakendas äriühingu Arbel Fauvet Rail (edaspidi „AFR”) suhtes. Prantsusmaa esitas täiendava teabe 28. jaanuaril 2006, 25. oktoobril 2006, 30. jaanuaril 2007 ja 6. juunil 2007.

| (2) | 12. septembri 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada selle abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(2)

12. septembri 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada selle abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus.

| (3) | Prantsusmaa esitas märkused oma 12. oktoobri 2007. aasta ning 18. ja 19. detsembri 2007. aasta teatises. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa esitas märkused oma 12. oktoobri 2007. aasta ning 18. ja 19. detsembri 2007. aasta teatises.

| (4) | Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse riigiabi kohta oma märkuseid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse riigiabi kohta oma märkuseid.

| (5) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (6) | Komisjon võttis 2. aprillil 2008 kõnealuste meetmete suhtes vastu negatiivse otsuse (4), mis sisaldas tagasinõudmiskorraldust (edaspidi „AFRi kohta tehtud algne otsus”). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis 2. aprillil 2008 kõnealuste meetmete suhtes vastu negatiivse otsuse (4), mis sisaldas tagasinõudmiskorraldust (edaspidi „AFRi kohta tehtud algne otsus”).

| (7) | AFRi kohta tehtud algse otsuse vaidlustasid 9. juulil 2008 Nord-Pas-de-Calais' piirkond (T-267/08) ja 17. juulil 2008 Douaisis' linnastu (T-279/08). Ühe otsuse tühistamise põhjusena tõid hagejad välja asjaolu, et abielemendi arvutamise aluseks olnud põhjendus oli puudulik. Hagejad väitsid ka, et komisjon tegi ilmselge hindamisvea, kvalifitseerides AFRi ekslikult raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(7)

AFRi kohta tehtud algse otsuse vaidlustasid 9. juulil 2008 Nord-Pas-de-Calais' piirkond (T-267/08) ja 17. juulil 2008 Douaisis' linnastu (T-279/08). Ühe otsuse tühistamise põhjusena tõid hagejad välja asjaolu, et abielemendi arvutamise aluseks olnud põhjendus oli puudulik. Hagejad väitsid ka, et komisjon tegi ilmselge hindamisvea, kvalifitseerides AFRi ekslikult raskustes olevaks äriühinguks.

1.2.   Biriat käsitlev kohtuotsus

| (8) | 2. aprillil 2008 AFRi kohta tehtud algses otsuses võeti abisumma arvutamisel aluseks meetod, mis oli esitatud varasemas komisjoni otsuses asjas C 38/2005, mis käsitles Biria kontserni (edaspidi „Biria kohta tehtud otsus”) (5). |
| --- | --- |

(8)

2. aprillil 2008 AFRi kohta tehtud algses otsuses võeti abisumma arvutamisel aluseks meetod, mis oli esitatud varasemas komisjoni otsuses asjas C 38/2005, mis käsitles Biria kontserni (edaspidi „Biria kohta tehtud otsus”) (5).

| (9) | Nii abi andnud asutus kui ka abisaanud ettevõtja õigusjärglane esitasid Biria kohta tehtud otsuse kohta hagid (6) vastavalt 5. aprillil 2007 (T-102/07) ja 16. aprillil 2007 (T-120/07). Üldkohus tühistas Biria kohta tehtud otsuse 3. märtsil 2010 (7). |
| --- | --- |

(9)

Nii abi andnud asutus kui ka abisaanud ettevõtja õigusjärglane esitasid Biria kohta tehtud otsuse kohta hagid (6) vastavalt 5. aprillil 2007 (T-102/07) ja 16. aprillil 2007 (T-120/07). Üldkohus tühistas Biria kohta tehtud otsuse 3. märtsil 2010 (7).

| (10) | Üldkohus nõustus küll suures osas komisjoni arutluskäiguga, kuid otsus tühistati ühe konkreetse punkti põhjenduse puudulikkuse tõttu. Euroopa Kohus leidis, et kui komisjon arvutab raskustes oleva äriühingu laenus sisalduva abisumma riskipreemia suurust, ei saa ta oma põhjenduses piirduda vaid viitega komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (8) (edaspidi „1997. aasta teatis diskontomäärade kohta”). |
| --- | --- |

(10)

Üldkohus nõustus küll suures osas komisjoni arutluskäiguga, kuid otsus tühistati ühe konkreetse punkti põhjenduse puudulikkuse tõttu. Euroopa Kohus leidis, et kui komisjon arvutab raskustes oleva äriühingu laenus sisalduva abisumma riskipreemia suurust, ei saa ta oma põhjenduses piirduda vaid viitega komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (8) (edaspidi „1997. aasta teatis diskontomäärade kohta”).

1.3.   Tagasivõtmine

| (11) | AFRi kohta tehtud algses otsuses viidatakse selgelt Biria kohta tehtud otsuse põhjendusele, mille alusel Üldkohus nimetatud otsuse tühistas. Nii Biria kohta tehtud otsuses kui ka AFRi kohta tehtud algses otsuses on riskipreemia arvutamisel aluseks võetud elemendid sarnased. |
| --- | --- |

(11)

AFRi kohta tehtud algses otsuses viidatakse selgelt Biria kohta tehtud otsuse põhjendusele, mille alusel Üldkohus nimetatud otsuse tühistas. Nii Biria kohta tehtud otsuses kui ka AFRi kohta tehtud algses otsuses on riskipreemia arvutamisel aluseks võetud elemendid sarnased.

| (12) | Sellest lähtuvalt nendib komisjon, et Biria kohta tehtud otsuse valguses ei ole 2. aprillil 2008 AFRi kohta tehtud algne otsus aluseks võetava riskipreemia taseme osas õiguslikult piisavalt põhjendatud. Nimetatud otsus ei olnud veel lõplik. Seega tuli see tagasi võtta ja võtta vastu uus otsus. |
| --- | --- |

(12)

Sellest lähtuvalt nendib komisjon, et Biria kohta tehtud otsuse valguses ei ole 2. aprillil 2008 AFRi kohta tehtud algne otsus aluseks võetava riskipreemia taseme osas õiguslikult piisavalt põhjendatud. Nimetatud otsus ei olnud veel lõplik. Seega tuli see tagasi võtta ja võtta vastu uus otsus.

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (13) | AFR on veeremitootja, kes on spetsialiseerunud kaubavagunitele ning konteiner- ja tsisternvagunitele. Tegemist on ühe suurima raudteeveeremi tootjaga Euroopa turul. Äriühing asub Douais (Põhja-Prantsusmaa) ja selles töötas 2008. aastal umbes 265 inimest. |
| --- | --- |

(13)

AFR on veeremitootja, kes on spetsialiseerunud kaubavagunitele ning konteiner- ja tsisternvagunitele. Tegemist on ühe suurima raudteeveeremi tootjaga Euroopa turul. Äriühing asub Douais (Põhja-Prantsusmaa) ja selles töötas 2008. aastal umbes 265 inimest.

| (14) | 2005. aastal kuulus äriühing 100 % ulatuses äriühingule Arbel SA (9). Sel ajal töötas AFRis 330 inimest. |
| --- | --- |

(14)

2005. aastal kuulus äriühing 100 % ulatuses äriühingule Arbel SA (9). Sel ajal töötas AFRis 330 inimest.

| (15) | AFRi käigus hoidmine tootis mitme aasta vältel kahjumit. Äriühingu majanduslikud raskused tulid ilmsiks alates 2001. aastast. Need süvenesid veelgi ajavahemikus 2002 kuni 2005. Tabelis on esitatud AFRi mõned peamised majandusnäitajad enne abi andmist. | Seisuga 31.12.2004 | Seisuga 31.12.2003 | Seisuga 31.12.2002 | Seisuga 31.12.2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive, eurodes | 22 700 000 | 42 700 000 | 42 000 000 | 70 000 000 |
| Puhaskasum, eurodes | – 11 589 620 | – 14 270 634 | – 2 083 746 | – 10 500 000 |
| Omakapital, eurodes | – 21 090 000 | – 23 000 000 | – 8 700 000 | – 6 600 000 |

(15)

AFRi käigus hoidmine tootis mitme aasta vältel kahjumit. Äriühingu majanduslikud raskused tulid ilmsiks alates 2001. aastast. Need süvenesid veelgi ajavahemikus 2002 kuni 2005. Tabelis on esitatud AFRi mõned peamised majandusnäitajad enne abi andmist.

Seisuga 31.12.2004

Seisuga 31.12.2003

Seisuga 31.12.2002

Seisuga 31.12.2001

Käive, eurodes

22 700 000

42 700 000

42 000 000

70 000 000

Puhaskasum, eurodes

– 11 589 620

– 14 270 634

– 2 083 746

– 10 500 000

Omakapital, eurodes

– 21 090 000

– 23 000 000

– 8 700 000

– 6 600 000

2.2.   Toetusmeetmed

| (16) | 4. juulil 2005 andsid Nord-Pas-de-Calais' piirkond ja Douaisis' linnastu AFRile kumbki 1 miljoni euro ulatuses laenu ehk kokku 2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(16)

4. juulil 2005 andsid Nord-Pas-de-Calais' piirkond ja Douaisis' linnastu AFRile kumbki 1 miljoni euro ulatuses laenu ehk kokku 2 miljonit eurot.

| (17) | Prantsusmaa ametiasutuste andmete kohaselt anti laene järgmistel tingimustel:






  — | Nord-Pas-de-Calais' piirkonna antud laenu aastaseks intressimääraks oli 4,08 % (mis vastab laenu andmise ajal kehtinud ühenduse viitemäärale), tingimusel et pannakse kokku finantskava, mis AFRil oli väljatöötamisel. Laen kuulus tagasimaksmisele poolaastaste maksetena kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006; |
| --- | --- | --- |

(17)

Prantsusmaa ametiasutuste andmete kohaselt anti laene järgmistel tingimustel:

—

Nord-Pas-de-Calais' piirkonna antud laenu aastaseks intressimääraks oli 4,08 % (mis vastab laenu andmise ajal kehtinud ühenduse viitemäärale), tingimusel et pannakse kokku finantskava, mis AFRil oli väljatöötamisel. Laen kuulus tagasimaksmisele poolaastaste maksetena kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006;

| — | Douaisis' linnastu antud laenu aastaseks intressimääraks oli 4,08 % (mis vastab laenu andmise ajal kehtinud ühenduse viitemäärale), tingimusel et laenu antakse Nord-Pas-de-Calais' piirkonnaga samadel tingimustel ning et tõendatakse, et AFR on lõplikult ühinenud Lormaferiga – äriühinguga, mida kontrollis Arbel SA. Ka see laen kuulus tagasimaksmisele poolaastaste maksetena kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

—

Douaisis' linnastu antud laenu aastaseks intressimääraks oli 4,08 % (mis vastab laenu andmise ajal kehtinud ühenduse viitemäärale), tingimusel et laenu antakse Nord-Pas-de-Calais' piirkonnaga samadel tingimustel ning et tõendatakse, et AFR on lõplikult ühinenud Lormaferiga – äriühinguga, mida kontrollis Arbel SA. Ka see laen kuulus tagasimaksmisele poolaastaste maksetena kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (18) | Oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et antud laenude näol oli tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nimelt leidis komisjon, et nimetatud laenud andsid AFRile eelise, sest võttes arvesse äriühingu finantsolukorda, ei oleks tal olnud võimalik hankida finantsturult vahendeid nii soodsatel tingimustel. |
| --- | --- |

(18)

Oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et antud laenude näol oli tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nimelt leidis komisjon, et nimetatud laenud andsid AFRile eelise, sest võttes arvesse äriühingu finantsolukorda, ei oleks tal olnud võimalik hankida finantsturult vahendeid nii soodsatel tingimustel.

| (19) | Komisjon leidis samuti, et AFR oli raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste tähenduses (edaspidi „suunised”) (10) ning sellest johtuvalt tuleb saadud riigiabi siseturuga kokkusobivust hinnata nende suuniste alusel. Hinnates seda kõnealuste suuniste alusel, oli komisjonil kahtlusi kõnealuse riigiabi kokkusobivuses siseturuga. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon leidis samuti, et AFR oli raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste tähenduses (edaspidi „suunised”) (10) ning sellest johtuvalt tuleb saadud riigiabi siseturuga kokkusobivust hinnata nende suuniste alusel. Hinnates seda kõnealuste suuniste alusel, oli komisjonil kahtlusi kõnealuse riigiabi kokkusobivuses siseturuga.

4.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (20) | Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et AFR oli küll laenude andmise ja ülekandmise ajal (st 2005. aasta juulis ja teisel poolaastal) raskes olukorras, kuid ometi oli äriühing suutnud säilitada usaldusväärsuse pankade ja oma klientide hulgas. |
| --- | --- |

(20)

Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et AFR oli küll laenude andmise ja ülekandmise ajal (st 2005. aasta juulis ja teisel poolaastal) raskes olukorras, kuid ometi oli äriühing suutnud säilitada usaldusväärsuse pankade ja oma klientide hulgas.

| (21) | Oma väidete toetuseks tõid Prantsusmaa ametiasutused välja järgmised asjaolud, mida võib pidada klientide ja pankade poolse usalduse märgiks AFRi vastu:






  — | pank [...] (11) tõstis AFRi jooksevkonto arvelduskrediiti 2 miljoni euro võrra (tagatiseandja [...]); |
| --- | --- | --- |

(21)

Oma väidete toetuseks tõid Prantsusmaa ametiasutused välja järgmised asjaolud, mida võib pidada klientide ja pankade poolse usalduse märgiks AFRi vastu:

—

pank [...] (11) tõstis AFRi jooksevkonto arvelduskrediiti 2 miljoni euro võrra (tagatiseandja [...]);

| — | kliendid tegid AFRile ettemakseid 7 miljoni euro ulatuses (tagatiseandja [...]), millele tuleb lisada 2006. aasta jaanuaris tehtud uued ettemaksed 4 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

kliendid tegid AFRile ettemakseid 7 miljoni euro ulatuses (tagatiseandja [...]), millele tuleb lisada 2006. aasta jaanuaris tehtud uued ettemaksed 4 miljoni euro ulatuses;

| — | [...] andis samal perioodil äriühingule 4 miljoni euro ulatuses nn tarnijate tagatisi. |
| --- | --- |

—

[...] andis samal perioodil äriühingule 4 miljoni euro ulatuses nn tarnijate tagatisi.

| (22) | Prantsusmaa ametiasutused esitasid oma märkuste toetuseks dokumendid, millest nähtus järgmine:






  — | arvelduskrediidi intressimäär oli 1. juuli 2005. aasta seisuga 4,4199 %; |
| --- | --- | --- |

(22)

Prantsusmaa ametiasutused esitasid oma märkuste toetuseks dokumendid, millest nähtus järgmine:

—

arvelduskrediidi intressimäär oli 1. juuli 2005. aasta seisuga 4,4199 %;

| — | [...] poolt AFRile antud erinevad tagatised (tarnijate tagatised, lepingutagatised, finantstagatised) ulatusid 6. mai 2005. aasta seisuga 29 miljoni euroni. |
| --- | --- |

—

[...] poolt AFRile antud erinevad tagatised (tarnijate tagatised, lepingutagatised, finantstagatised) ulatusid 6. mai 2005. aasta seisuga 29 miljoni euroni.

| (23) | Prantsusmaa ametiasutused juhtisid tähelepanu ka asjaolule, et AFR kavandas meetmeid „oma tellimuste taastamiseks ning tegevuse, varade kasutuse ja raamatupidamise ümberkorraldamiseks”. Nimetatud meetmed, mida Prantsuse ametiasutused käsitavad „ümberkorraldamiskavana”, koosnevad kolmest osast: a) uus turustamisstrateegia (eesmärgiga positsioneerida paremini AFRi tooteid), b) töötajate arvu vähendamine ja c) rahastamis- ja rekapitaliseerimiskava. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul tõi nimetatud meetmete elluviimine endaga kaasa positiivsed tulemused, väljendudes eelkõige käibe suurenemises (22,6 miljonilt eurolt 2004. aastal 45 miljoni euroni 2005. aastal) ja puhaskasumi suurenemises, jäädes siiski miinusesse (vähenedes 11,9 miljoni euro suuruselt kahjumilt 2004. aastal 8,1 miljoni euro suurusele kahjumile 2005. aastal). |
| --- | --- |

(23)

Prantsusmaa ametiasutused juhtisid tähelepanu ka asjaolule, et AFR kavandas meetmeid „oma tellimuste taastamiseks ning tegevuse, varade kasutuse ja raamatupidamise ümberkorraldamiseks”. Nimetatud meetmed, mida Prantsuse ametiasutused käsitavad „ümberkorraldamiskavana”, koosnevad kolmest osast: a) uus turustamisstrateegia (eesmärgiga positsioneerida paremini AFRi tooteid), b) töötajate arvu vähendamine ja c) rahastamis- ja rekapitaliseerimiskava. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul tõi nimetatud meetmete elluviimine endaga kaasa positiivsed tulemused, väljendudes eelkõige käibe suurenemises (22,6 miljonilt eurolt 2004. aastal 45 miljoni euroni 2005. aastal) ja puhaskasumi suurenemises, jäädes siiski miinusesse (vähenedes 11,9 miljoni euro suuruselt kahjumilt 2004. aastal 8,1 miljoni euro suurusele kahjumile 2005. aastal).

| (24) | Samuti tuleb rõhutada, et AFRi kohta tehtud algse otsuse vastu esitatud hagis väitsid põhjenduses 7 osutatud hagejad, et AFR ei olnud abi saamise ajal raskustes olev äriühing. Nende väitel oli komisjon selles küsimuses teinud selge hindamisvea, võtmata piisavalt arvesse (põhjenduses 23 osutatud) AFRi saneerimismeetmeid, millest tulenevad positiivsed tulemused (mis väljendusid eelkõige mitmes tarnelepingus, mille AFR sõlmis 2004. aastal ja 2005. aasta esimesel poolaastal) nulliksid komisjoni esitatud väited, mille alusel ta määratles AFRi raskustes oleva äriühinguna. |
| --- | --- |

(24)

Samuti tuleb rõhutada, et AFRi kohta tehtud algse otsuse vastu esitatud hagis väitsid põhjenduses 7 osutatud hagejad, et AFR ei olnud abi saamise ajal raskustes olev äriühing. Nende väitel oli komisjon selles küsimuses teinud selge hindamisvea, võtmata piisavalt arvesse (põhjenduses 23 osutatud) AFRi saneerimismeetmeid, millest tulenevad positiivsed tulemused (mis väljendusid eelkõige mitmes tarnelepingus, mille AFR sõlmis 2004. aastal ja 2005. aasta esimesel poolaastal) nulliksid komisjoni esitatud väited, mille alusel ta määratles AFRi raskustes oleva äriühinguna.

5.   ABI HINDAMINE EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 ALUSEL

5.1.   Riigiabi olemasolu

5.1.1.   Riigi vahendid

| (25) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on kehtestatud, et kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(25)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on kehtestatud, et kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (26) | Laenude kohta täheldab komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(26)

Laenude kohta täheldab komisjon järgmist.

| (27) | ELi toimimise lepingu artiklis 107 ei peeta silmas mitte ainult abi, mida annavad liikmesriikide valitsused, vaid ka abi, mida annavad kohalikud omavalitsused, nagu Nord-Pas-de-Calais' piirkond või Douaisis' linnastu. Nende kohalike omavalitsuste vahendid on riigi ressursid ja nende otsused anda AFRile kõnealuseid laene on käsitatavad riigi otsustena. |
| --- | --- |

(27)

ELi toimimise lepingu artiklis 107 ei peeta silmas mitte ainult abi, mida annavad liikmesriikide valitsused, vaid ka abi, mida annavad kohalikud omavalitsused, nagu Nord-Pas-de-Calais' piirkond või Douaisis' linnastu. Nende kohalike omavalitsuste vahendid on riigi ressursid ja nende otsused anda AFRile kõnealuseid laene on käsitatavad riigi otsustena.

5.1.2.   Teatavatele äriühingutele eeliseid loov abi

| (28) | AFRile otsustati anda laenu ajal, mil äriühing oli raskes finantsolukorras. Võttes arvesse AFRi majanduslikku olukorda sellisena nagu seda on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 15, leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, et AFR oli abi andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste tähenduses. Komisjon märkis ka, et laene anti ilma mingi kindlustundeta nende tagasimaksmise osas, samas võis aga kohaldatud intressimäära pidada samaks kui laenude puhul, mille tagasisaamise osas eririski ei ole (12). Komisjon leiab, et on välistatud, et AFRil oleks olnud võimalik leida laenuturult vahendeid nii soodsatel tingimustel, võttes arvesse äriühingu finantsolukorda. Seega kujutavad laenud eelist AFRile. |
| --- | --- |

(28)

AFRile otsustati anda laenu ajal, mil äriühing oli raskes finantsolukorras. Võttes arvesse AFRi majanduslikku olukorda sellisena nagu seda on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 15, leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, et AFR oli abi andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste tähenduses. Komisjon märkis ka, et laene anti ilma mingi kindlustundeta nende tagasimaksmise osas, samas võis aga kohaldatud intressimäära pidada samaks kui laenude puhul, mille tagasisaamise osas eririski ei ole (12). Komisjon leiab, et on välistatud, et AFRil oleks olnud võimalik leida laenuturult vahendeid nii soodsatel tingimustel, võttes arvesse äriühingu finantsolukorda. Seega kujutavad laenud eelist AFRile.

| (29) | Siinkohal on asjakohane märkida, et Prantsusmaa ametiasutused kinnitasid ise, toetudes põhjenduses 24 esitatud näidetele, et AFRil oli abi andmise ajal veel oma klientide ja pankade usaldus. Komisjon tõlgendab neid märkusi selliselt, et Prantsusmaa ei ole nõus väitega, nagu AFRil ei oleks olnud võimalik leida laenuturult vahendeid samadel tingimustel (mis omakorda tähendab, et ei olda nõus väitega, et AFRile laenu andmise näol oleks tegemist eelise andmisega), ja sellest johtuvalt ka mitte väitega, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Siinkohal on asjakohane märkida, et Prantsusmaa ametiasutused kinnitasid ise, toetudes põhjenduses 24 esitatud näidetele, et AFRil oli abi andmise ajal veel oma klientide ja pankade usaldus. Komisjon tõlgendab neid märkusi selliselt, et Prantsusmaa ei ole nõus väitega, nagu AFRil ei oleks olnud võimalik leida laenuturult vahendeid samadel tingimustel (mis omakorda tähendab, et ei olda nõus väitega, et AFRile laenu andmise näol oleks tegemist eelise andmisega), ja sellest johtuvalt ka mitte väitega, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste tähenduses.

| (30) | Siiski ei muuda Prantsusmaa märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud analüüsi ja seda järgnevatel põhjustel. |
| --- | --- |

(30)

Siiski ei muuda Prantsusmaa märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud analüüsi ja seda järgnevatel põhjustel.

| (31) | Näiteid, mida Prantsusmaa ametiasutused tõid krediitide kohta (eelkõige jooksevkonto arvelduskrediidi võimaldamine ja klientide ettemaksed), ei saa võrrelda kõnealuste laenudega. Jooksevkonto arvelduskrediit on erinevalt kolme aasta peale antavast laenust lühiajaline krediit. Seetõttu analüüsivad ka laenuandjad neid erinevaid krediidivorme riskiastme seisukohast erinevalt ja asjaolu, et äriühingule antakse lühiajalist krediiti, ei võimalda hinnata tema võimalusi saada pikaajalist laenu, mille tagasimaksmine sõltub võlgniku ellujäämise võimest. |
| --- | --- |

(31)

Näiteid, mida Prantsusmaa ametiasutused tõid krediitide kohta (eelkõige jooksevkonto arvelduskrediidi võimaldamine ja klientide ettemaksed), ei saa võrrelda kõnealuste laenudega. Jooksevkonto arvelduskrediit on erinevalt kolme aasta peale antavast laenust lühiajaline krediit. Seetõttu analüüsivad ka laenuandjad neid erinevaid krediidivorme riskiastme seisukohast erinevalt ja asjaolu, et äriühingule antakse lühiajalist krediiti, ei võimalda hinnata tema võimalusi saada pikaajalist laenu, mille tagasimaksmine sõltub võlgniku ellujäämise võimest.

| (32) | Klientide ettemaksete kohta märgib komisjon, et nende tagatiseandjaks oli sõltumatu asutus [...], mis tähendab, et ei kliendid ega tarnijad ei võtnud riske seoses AFRi finantsolukorraga ning seetõttu ei olnud neil mingit põhjust lasta enne ettemaksete ülekandmist teha sellist maksevõimelisuse analüüsi, nagu seda oleks võinud teha laenuandja, kes kavatseb anda laenu, mille tagasimaksmise osas puudub kindlus. |
| --- | --- |

(32)

Klientide ettemaksete kohta märgib komisjon, et nende tagatiseandjaks oli sõltumatu asutus [...], mis tähendab, et ei kliendid ega tarnijad ei võtnud riske seoses AFRi finantsolukorraga ning seetõttu ei olnud neil mingit põhjust lasta enne ettemaksete ülekandmist teha sellist maksevõimelisuse analüüsi, nagu seda oleks võinud teha laenuandja, kes kavatseb anda laenu, mille tagasimaksmise osas puudub kindlus.

| (33) | Kokkuvõtvalt võib märkida, et Prantsusmaa ei suutnud oma märkustega tõendada, et AFRil oleks olnud võimalik saada laenuturult laenu samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(33)

Kokkuvõtvalt võib märkida, et Prantsusmaa ei suutnud oma märkustega tõendada, et AFRil oleks olnud võimalik saada laenuturult laenu samadel tingimustel.

5.1.3.   Raskustes olev äriühing

| (34) | AFRi käsitamise kohta raskustes oleva äriühinguna suuniste tähenduses märgib komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(34)

AFRi käsitamise kohta raskustes oleva äriühinguna suuniste tähenduses märgib komisjon järgmist.

| (35) | Suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et äriühingut loetakse raskustes olevaks, kui äriühing on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. Selles punktis eeldatakse, et osa- või aktsiakapitali massilise kaotuse korral ei ole äriühingul võimalik kaotust tasa teha, mis toob äriühingu jaoks kaasa peaaegu kindla majandustegevuse lõpu kas lühiajalises või keskmises perspektiivis. Komisjon leiab, et see eeldus kehtib loogikast lähtudes ka äriühingu kohta, kes on kaotanud kogu oma osa- või aktsiakapitali ja kelle omakapital on negatiivne. |
| --- | --- |

(35)

Suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et äriühingut loetakse raskustes olevaks, kui äriühing on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. Selles punktis eeldatakse, et osa- või aktsiakapitali massilise kaotuse korral ei ole äriühingul võimalik kaotust tasa teha, mis toob äriühingu jaoks kaasa peaaegu kindla majandustegevuse lõpu kas lühiajalises või keskmises perspektiivis. Komisjon leiab, et see eeldus kehtib loogikast lähtudes ka äriühingu kohta, kes on kaotanud kogu oma osa- või aktsiakapitali ja kelle omakapital on negatiivne.

| (36) | Põhjenduses 15 osutatud finantsandmetest nähtub (neid andmeid ei ole Prantsusmaa uurimismenetluse käigus vaidlustanud), et AFRi omakapital oli negatiivne alates 2001. aastast ja laenu andmise ajaks ei olnud tal õnnestunud seda tendentsi muuta ega omakapitali plussi viia. Võttes aluseks need asjaolud, leiab komisjon, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Põhjenduses 15 osutatud finantsandmetest nähtub (neid andmeid ei ole Prantsusmaa uurimismenetluse käigus vaidlustanud), et AFRi omakapital oli negatiivne alates 2001. aastast ja laenu andmise ajaks ei olnud tal õnnestunud seda tendentsi muuta ega omakapitali plussi viia. Võttes aluseks need asjaolud, leiab komisjon, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses.

| (37) | Lisaks kinnitas ka Üldkohus Biria kohta tehtud otsuses, et oluline kapitali vähenemine on märk sellest, et ollakse raskustes, ja et komisjon oli õigustatult jõudnud järelduseni, et äriühing, kelle omakapital on miinuses, on raskustes, sõltumata suuniste väga spetsiifilistest sätetest. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks kinnitas ka Üldkohus Biria kohta tehtud otsuses, et oluline kapitali vähenemine on märk sellest, et ollakse raskustes, ja et komisjon oli õigustatult jõudnud järelduseni, et äriühing, kelle omakapital on miinuses, on raskustes, sõltumata suuniste väga spetsiifilistest sätetest.

| (38) | Täiendavalt märgib komisjon, et AFR vastas laenu andmise ajal ka suuniste punktis 11 esitatud raskustes oleva äriühingu määratlusele. Selles punktis on sätestatud, et isegi kui ei esine ühtegi suuniste punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum või vähenev käive. Siiski on suuniste punktis 11 kehtestatud, et igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või turuallikatest saadavate vahenditega. Seega tuletatakse selles punktis meelde, et äriühingu käsitamiseks raskustes oleva äriühinguna tuleb võtta arvesse kõiki olulisi näitajaid, kuid otsustava tähtsusega on siiski äriühingu võime ise normaalne olukord äriühingus taastada, ilma et riik peaks sekkuma. Komisjon tuletab ka meelde, et väljakujunenud kohtupraktika (13) kohaselt ei ole sellised „märgid” ei kumulatiivsed ega ammendavad ja nende arvu suhtes ei ole kehtestatud miinimumi, et tingimust saaks lugeda täidetuks. |
| --- | --- |

(38)

Täiendavalt märgib komisjon, et AFR vastas laenu andmise ajal ka suuniste punktis 11 esitatud raskustes oleva äriühingu määratlusele. Selles punktis on sätestatud, et isegi kui ei esine ühtegi suuniste punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum või vähenev käive. Siiski on suuniste punktis 11 kehtestatud, et igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või turuallikatest saadavate vahenditega. Seega tuletatakse selles punktis meelde, et äriühingu käsitamiseks raskustes oleva äriühinguna tuleb võtta arvesse kõiki olulisi näitajaid, kuid otsustava tähtsusega on siiski äriühingu võime ise normaalne olukord äriühingus taastada, ilma et riik peaks sekkuma. Komisjon tuletab ka meelde, et väljakujunenud kohtupraktika (13) kohaselt ei ole sellised „märgid” ei kumulatiivsed ega ammendavad ja nende arvu suhtes ei ole kehtestatud miinimumi, et tingimust saaks lugeda täidetuks.

| (39) | Siinkohal märgib komisjon (nagu nähtub põhjenduses 15 esitatud tabelist), et alates 2001. aastast võis konstateerida nii AFRi käibe vähenemist kui ka kahjumi süvenemist. Tegemist on just selliste näitajatega, mis iseloomustavad raskustes olevat äriühingut suuniste punkti 11 tähenduses. Juba oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tõi komisjon need näitajad välja toetamaks oma esialgseid järeldusi selle kohta, et AFRi näol on tegemist raskustes oleva äriühinguga. Lisaks kinnitab AFRi rasket finantsolukorda ka asjaolu, et alates 2004. aasta jaanuarist on äriühing jätnud õigeaegselt tasumata 4,3 miljoni euro ulatuses sotsiaal- ja maksuvõlgu ning pidanud seetõttu taotlema pädevatelt asutustelt tähtajapikendust ja maksuvõla tasumise ajatamist. |
| --- | --- |

(39)

Siinkohal märgib komisjon (nagu nähtub põhjenduses 15 esitatud tabelist), et alates 2001. aastast võis konstateerida nii AFRi käibe vähenemist kui ka kahjumi süvenemist. Tegemist on just selliste näitajatega, mis iseloomustavad raskustes olevat äriühingut suuniste punkti 11 tähenduses. Juba oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tõi komisjon need näitajad välja toetamaks oma esialgseid järeldusi selle kohta, et AFRi näol on tegemist raskustes oleva äriühinguga. Lisaks kinnitab AFRi rasket finantsolukorda ka asjaolu, et alates 2004. aasta jaanuarist on äriühing jätnud õigeaegselt tasumata 4,3 miljoni euro ulatuses sotsiaal- ja maksuvõlgu ning pidanud seetõttu taotlema pädevatelt asutustelt tähtajapikendust ja maksuvõla tasumise ajatamist.

| (40) | Prantsusmaa välja toodud põhinäitajad, mis võiksid tõendada vastupidist, on AFRile võimaldatud krediidid (jooksevkonto arvelduskrediit ja ettemaksed) ning asjaolu, et [...] oli AFRile andnud teatavad tagatised. Komisjon leiab, et nimetatud näitajaid tuleb võtta arvesse, hinnates suuniste punktis 11 nõutud äriühingu suutlikkust teostada saneerimine vahendite abil, mida ta võiks hankida finantsturult. Selle kohta täheldab komisjon järgmist:






  — | kuna AFRi omakapital oli negatiivne, ei olnud äriühing võimeline raskustest oma vahenditega välja tulema; |
| --- | --- | --- |

(40)

Prantsusmaa välja toodud põhinäitajad, mis võiksid tõendada vastupidist, on AFRile võimaldatud krediidid (jooksevkonto arvelduskrediit ja ettemaksed) ning asjaolu, et [...] oli AFRile andnud teatavad tagatised. Komisjon leiab, et nimetatud näitajaid tuleb võtta arvesse, hinnates suuniste punktis 11 nõutud äriühingu suutlikkust teostada saneerimine vahendite abil, mida ta võiks hankida finantsturult. Selle kohta täheldab komisjon järgmist:

—

kuna AFRi omakapital oli negatiivne, ei olnud äriühing võimeline raskustest oma vahenditega välja tulema;

| — | Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et vaatamata sellele, et AFRi aktsionär Arbel SA toetas AFRi, ei suutnud ta üksi oma tütarettevõtet saneerida; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et vaatamata sellele, et AFRi aktsionär Arbel SA toetas AFRi, ei suutnud ta üksi oma tütarettevõtet saneerida;

| — | turu finantsallikate puhul annavad Prantsusmaa nimetatud krediidid ja tagatised äärmisel juhul tunnistust vaid sellest, et AFRil oli säilinud teatav võime saada krediiti piiratud summade ulatuses ja lühikeseks ajaks. Kuid võttes arvesse AFRi raskuste ulatust ja eelkõige tema vajadusi omakapitali järele, ei nähtu nimetatud krediidivõimalustest, et AFRil oleks olnud võimalik saada oma raskustest jagu, rahastades oma vajadusi turult laenatavate vahendite abil. Just nimelt sel põhjusel pidid nii piirkond kui ka linnastu rahaliselt sekkuma. |
| --- | --- |

—

turu finantsallikate puhul annavad Prantsusmaa nimetatud krediidid ja tagatised äärmisel juhul tunnistust vaid sellest, et AFRil oli säilinud teatav võime saada krediiti piiratud summade ulatuses ja lühikeseks ajaks. Kuid võttes arvesse AFRi raskuste ulatust ja eelkõige tema vajadusi omakapitali järele, ei nähtu nimetatud krediidivõimalustest, et AFRil oleks olnud võimalik saada oma raskustest jagu, rahastades oma vajadusi turult laenatavate vahendite abil. Just nimelt sel põhjusel pidid nii piirkond kui ka linnastu rahaliselt sekkuma.

| (41) | Alates 2004. aastast AFRi võetud saneerimismeetmete kohta märgib komisjon kohe, et ümberkorraldusmeetmete rakendamine on suunistega kokkusobivuse tingimus, juhul kui nimetatud meetmed on suunistega kooskõlas. Samas ei mõjuta need tingimata äriühingu määratlemist raskustes olevana, sest viimase analüüsimisel võetakse aluseks abisaaja finantsolukord abi saamisel ajal. Selle analüüsimisel võetakse peamiselt aluseks äriühingu viimased raamatupidamisandmed. Konkreetsel juhul on tegemist 2004. aruandeaasta andmetega, mille analüüsimisel jõuti eespool väljatoodud põhjustel järelduseni, et AFR oli abi saamise ajal raskustes olev äriühing. |
| --- | --- |

(41)

Alates 2004. aastast AFRi võetud saneerimismeetmete kohta märgib komisjon kohe, et ümberkorraldusmeetmete rakendamine on suunistega kokkusobivuse tingimus, juhul kui nimetatud meetmed on suunistega kooskõlas. Samas ei mõjuta need tingimata äriühingu määratlemist raskustes olevana, sest viimase analüüsimisel võetakse aluseks abisaaja finantsolukord abi saamisel ajal. Selle analüüsimisel võetakse peamiselt aluseks äriühingu viimased raamatupidamisandmed. Konkreetsel juhul on tegemist 2004. aruandeaasta andmetega, mille analüüsimisel jõuti eespool väljatoodud põhjustel järelduseni, et AFR oli abi saamise ajal raskustes olev äriühing.

| (42) | Prantsusmaa ametiasutused (ja algse otsuse vaidlustanud hagejad) väitsid, et AFRi saneerimismeetmed tõid kaasa positiivsed tulemused laenuandmisele eelnenud kuudel. Komisjon nendib siiski, et väite toetamiseks väljatoodud tulemused on tagasihoidlikud, juhusliku valikuga ja hõlmavad suhteliselt lühikest ajavahemikku. Pealegi on äriühingu puhaskasum endiselt vankumatult negatiivne. |
| --- | --- |

(42)

Prantsusmaa ametiasutused (ja algse otsuse vaidlustanud hagejad) väitsid, et AFRi saneerimismeetmed tõid kaasa positiivsed tulemused laenuandmisele eelnenud kuudel. Komisjon nendib siiski, et väite toetamiseks väljatoodud tulemused on tagasihoidlikud, juhusliku valikuga ja hõlmavad suhteliselt lühikest ajavahemikku. Pealegi on äriühingu puhaskasum endiselt vankumatult negatiivne.

| (43) | Võrreldes elementidega, mis annavad tunnistust tõsistest raskustest, mis seavad äriühingu püsimajäämise lühiajalises või keskmises perspektiivis ohtu, eelkõige asjaolu, et AFRi omakapital oli alates 2001. aastast negatiivne (väga oluline näitaja, mis hõlmab pikka ajavahemikku), ei saa Prantsusmaa ametiasutuste esitatud suundumust paremuse poole pidada tõsiseltvõetavateks märgiks AFRi finantsolukorra saneerimisest. Seepärast ei ole nimetatud suundumustega võimalik kehtetustada olulisi näitajaid, mis tõendavad, et AFR oli siiski raskustes olev äriühing. |
| --- | --- |

(43)

Võrreldes elementidega, mis annavad tunnistust tõsistest raskustest, mis seavad äriühingu püsimajäämise lühiajalises või keskmises perspektiivis ohtu, eelkõige asjaolu, et AFRi omakapital oli alates 2001. aastast negatiivne (väga oluline näitaja, mis hõlmab pikka ajavahemikku), ei saa Prantsusmaa ametiasutuste esitatud suundumust paremuse poole pidada tõsiseltvõetavateks märgiks AFRi finantsolukorra saneerimisest. Seepärast ei ole nimetatud suundumustega võimalik kehtetustada olulisi näitajaid, mis tõendavad, et AFR oli siiski raskustes olev äriühing.

| (44) | Seega tuleb järeldada, et laenu andmise ajal oli AFR suurtes finantsraskustes, mis seadsid ohtu tema ellujäämise lühiajalises või keskmises perspektiivis, ja ilma riigi sekkumiseta ei oleks ta olnud suuteline olukorrast välja tulema. |
| --- | --- |

(44)

Seega tuleb järeldada, et laenu andmise ajal oli AFR suurtes finantsraskustes, mis seadsid ohtu tema ellujäämise lühiajalises või keskmises perspektiivis, ja ilma riigi sekkumiseta ei oleks ta olnud suuteline olukorrast välja tulema.

| (45) | Võttes arvesse eespool nimetatud põhjendusi ja eelkõige põhjenduses 15 esitatud tabeli finantsnäitajaid, leiab komisjon, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste punkti 10 ja lisaks punkti 11 tähenduses. Võttes arvesse AFRi raskusi, leiab komisjon, et AFRil ei oleks olnud võimalik hankida vahendeid laenuturult nii soodsatel tingimustel. Seega anti kõnealuste laenude näol AFRile eelis, võimaldades tal hankida rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui laenuturul. |
| --- | --- |

(45)

Võttes arvesse eespool nimetatud põhjendusi ja eelkõige põhjenduses 15 esitatud tabeli finantsnäitajaid, leiab komisjon, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste punkti 10 ja lisaks punkti 11 tähenduses. Võttes arvesse AFRi raskusi, leiab komisjon, et AFRil ei oleks olnud võimalik hankida vahendeid laenuturult nii soodsatel tingimustel. Seega anti kõnealuste laenude näol AFRile eelis, võimaldades tal hankida rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui laenuturul.

5.1.4.   Kaubanduse kahjustamine ja konkurentsimoonutused

| (46) | Laenud seavad AFRi teiste samaväärses olukorras olevate äriühingutega võrreldes soodsamasse olukorda, sest neid laene anti ainult talle. |
| --- | --- |

(46)

Laenud seavad AFRi teiste samaväärses olukorras olevate äriühingutega võrreldes soodsamasse olukorda, sest neid laene anti ainult talle.

| (47) | Raudteeveeremi tootmissektoris tegutsevad mitmed Euroopa tootjad ja sellel turul toimub liidusisene kaubavahetus. Seega võib AFRile antud eelis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(47)

Raudteeveeremi tootmissektoris tegutsevad mitmed Euroopa tootjad ja sellel turul toimub liidusisene kaubavahetus. Seega võib AFRile antud eelis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.5.   Kokkuvõte

| (48) | Võttes arvesse eespool esitatut, leiab komisjon, et AFRile antud laenude näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Võttes arvesse eespool esitatut, leiab komisjon, et AFRile antud laenude näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Abi suurus

| (49) | Kui raskustes olevatele äriühingutele antakse abi laenu vormis, siis käsitatakse abina intressimäära vahet, mis tekib tegelikult kohaldatud määra ja selle määra vahel, millega laenu saanud äriühing oleks ise olnud suuteline eraturult vahendeid hankima. |
| --- | --- |

(49)

Kui raskustes olevatele äriühingutele antakse abi laenu vormis, siis käsitatakse abina intressimäära vahet, mis tekib tegelikult kohaldatud määra ja selle määra vahel, millega laenu saanud äriühing oleks ise olnud suuteline eraturult vahendeid hankima.

| (50) | Vastavalt 1997. aasta teatisele viitemäärade kohta kehtestab komisjon viitemäärad, mis peaksid kajastama keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenudelt võetavat keskmist intressimäära. Nimetatud teatises rõhutatakse ka, et viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada eri riskiga olukordades, näiteks kui äriühing on raskustes või kui puudub pankade poolt harilikult nõutav tagatis. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. 1997. aasta teatises viitemäärade kohta ei täpsustata, kas juhul, kui arvesse võetakse eri riske, võib eri riskipreemiaid kumuleerida. Kuigi selline kumulatsioon ei ole välistatud, peab komisjon selleks, et võtta oma otsuses aluseks eri riskipreemiaid kumuleeriv meetod, seda finantsturgude praktika analüüsi alusel põhjendama (14). |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt 1997. aasta teatisele viitemäärade kohta kehtestab komisjon viitemäärad, mis peaksid kajastama keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenudelt võetavat keskmist intressimäära. Nimetatud teatises rõhutatakse ka, et viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada eri riskiga olukordades, näiteks kui äriühing on raskustes või kui puudub pankade poolt harilikult nõutav tagatis. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. 1997. aasta teatises viitemäärade kohta ei täpsustata, kas juhul, kui arvesse võetakse eri riske, võib eri riskipreemiaid kumuleerida. Kuigi selline kumulatsioon ei ole välistatud, peab komisjon selleks, et võtta oma otsuses aluseks eri riskipreemiaid kumuleeriv meetod, seda finantsturgude praktika analüüsi alusel põhjendama (14).

| (51) | 2004. aastal tegi audiitorühing Deloitte&Touche GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft komisjoni nimel uuringu (15) (edaspidi „uuring”). Empiirilistele uuringutele toetudes tehti selles kindlaks preemiad, mida turul kasutatakse äriühingute või (erinevate tagatistega) tehingute eri riskikategooriate puhul. Uuringust nähtub selgelt, et kui samaaegselt esinevad eri riskid (laenuvõtja krediidivõime, tagatised), suurendatakse baasmäära. |
| --- | --- |

(51)

2004. aastal tegi audiitorühing Deloitte&Touche GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft komisjoni nimel uuringu (15) (edaspidi „uuring”). Empiirilistele uuringutele toetudes tehti selles kindlaks preemiad, mida turul kasutatakse äriühingute või (erinevate tagatistega) tehingute eri riskikategooriate puhul. Uuringust nähtub selgelt, et kui samaaegselt esinevad eri riskid (laenuvõtja krediidivõime, tagatised), suurendatakse baasmäära.

| (52) | Pärast uuringut täpsustati komisjoni kasutatavat meetodit abielemendi arvutamisel laenudes komisjoni 2008. aasta teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (16) (edaspidi „2008. aasta teatis viitemäärade kohta”). Nimetatud teatises järgitakse uuringus soovitatud meetodit ja nähakse ette baasmäärale eri preemiate lisamine vastavalt nii laenuvõtja krediidivõimele kui ka tagatistele. |
| --- | --- |

(52)

Pärast uuringut täpsustati komisjoni kasutatavat meetodit abielemendi arvutamisel laenudes komisjoni 2008. aasta teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (16) (edaspidi „2008. aasta teatis viitemäärade kohta”). Nimetatud teatises järgitakse uuringus soovitatud meetodit ja nähakse ette baasmäärale eri preemiate lisamine vastavalt nii laenuvõtja krediidivõimele kui ka tagatistele.

| (53) | Tuleb märkida, et meetmetes abielemendi kindlakstegemiseks tuleb viidata riigiabi määratlusele ja nagu Euroopa Kohtu kohtupraktika järjepidevalt näidanud on, „vastab riigiabi määratlus objektiivsele olukorrale, mille hindamisel võetakse aluseks kuupäev, mil komisjon teeb oma otsuse (17)”. |
| --- | --- |

(53)

Tuleb märkida, et meetmetes abielemendi kindlakstegemiseks tuleb viidata riigiabi määratlusele ja nagu Euroopa Kohtu kohtupraktika järjepidevalt näidanud on, „vastab riigiabi määratlus objektiivsele olukorrale, mille hindamisel võetakse aluseks kuupäev, mil komisjon teeb oma otsuse (17)”.

| (54) | Seega leiab komisjon, et abielemendi kindlaksmääramiseks asjakohane meetod on 2008. aasta teatises viitemäärade kohta kehtestatud meetod, ja kavatseb kõnealuste meetmete hindamisel võtta aluseks nimetatud teatise. |
| --- | --- |

(54)

Seega leiab komisjon, et abielemendi kindlaksmääramiseks asjakohane meetod on 2008. aasta teatises viitemäärade kohta kehtestatud meetod, ja kavatseb kõnealuste meetmete hindamisel võtta aluseks nimetatud teatise.

| (55) | 2008. aasta teatisega viitemäärade kohta on ette nähtud, et riigiabi olemasolu välistamiseks peab raskustes oleva äriühingu pakutav tagatiste määr olema madal, võrdudes 1 000 baaspunktiga. |
| --- | --- |

(55)

2008. aasta teatisega viitemäärade kohta on ette nähtud, et riigiabi olemasolu välistamiseks peab raskustes oleva äriühingu pakutav tagatiste määr olema madal, võrdudes 1 000 baaspunktiga.

| (56) | Nagu näidatud jaotises 5.1.3, leiab komisjon, et AFR oli meetmete võtmise (abi andmise) ajal raskustes olev äriühing. Lisaks täheldab komisjon, et laenude katteks ei pakutud ühtegi tagatist ja seega võib käsitada tagatiste taset madalana. |
| --- | --- |

(56)

Nagu näidatud jaotises 5.1.3, leiab komisjon, et AFR oli meetmete võtmise (abi andmise) ajal raskustes olev äriühing. Lisaks täheldab komisjon, et laenude katteks ei pakutud ühtegi tagatist ja seega võib käsitada tagatiste taset madalana.

| (57) | Seepärast on abielemendi suurus sisuliselt vahe, mis tuleneb 1 000 baaspunkti võrra suurendatud määrast ja tegelikult antud abi määrast. Võttes samal ajal arvesse, et komisjon määras oma 2. aprillil 2008 tehtud algses otsuses preemia suuruseks 800 baaspunkti, et abisaaja seda otsust ei vaidlustanud ning et ka ükski abisaaja konkurent ei seadnud algse otsuse õiguspärasust kahtluse alla ja arvestades konkreetse juhtumi asjaolusid tervikuna, leiab komisjon, et käesoleval juhul ei ole nimetatud preemiat vaja suurendada. |
| --- | --- |

(57)

Seepärast on abielemendi suurus sisuliselt vahe, mis tuleneb 1 000 baaspunkti võrra suurendatud määrast ja tegelikult antud abi määrast. Võttes samal ajal arvesse, et komisjon määras oma 2. aprillil 2008 tehtud algses otsuses preemia suuruseks 800 baaspunkti, et abisaaja seda otsust ei vaidlustanud ning et ka ükski abisaaja konkurent ei seadnud algse otsuse õiguspärasust kahtluse alla ja arvestades konkreetse juhtumi asjaolusid tervikuna, leiab komisjon, et käesoleval juhul ei ole nimetatud preemiat vaja suurendada.

| (58) | Komisjon jõuab järeldusele, et abielemendi suurus on vahe, mis tuleneb kohaldatavast intressimäärast, mida on suurendatud 800 baaspunkti võrra, ja intressimäärast, millega abi tegelikult anti. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon jõuab järeldusele, et abielemendi suurus on vahe, mis tuleneb kohaldatavast intressimäärast, mida on suurendatud 800 baaspunkti võrra, ja intressimäärast, millega abi tegelikult anti.

5.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (59) | Võttes arvesse AFRi majanduslikku olukorda laenu andmise ajal, nagu seda on kirjeldatud punktis 15 osutatud tabelis (mitu aastat kahjumiga käigus hoidmine, negatiivne omakapital, vähenev käive), leiab komisjon, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste tähenduses. Põhjendustes 41 kuni 44 toodud põhjustel ei anna Prantsusmaa esitatud märkused alust selle hinnangu muutmiseks. |
| --- | --- |

(59)

Võttes arvesse AFRi majanduslikku olukorda laenu andmise ajal, nagu seda on kirjeldatud punktis 15 osutatud tabelis (mitu aastat kahjumiga käigus hoidmine, negatiivne omakapital, vähenev käive), leiab komisjon, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing suuniste tähenduses. Põhjendustes 41 kuni 44 toodud põhjustel ei anna Prantsusmaa esitatud märkused alust selle hinnangu muutmiseks.

| (60) | 2005. aastal kuulus AFR kontserni, mida kontrollis valdusettevõtja Arbel SA. Lisaks raudteeharule (mis koosnes AFRist ja Lormaferist) oli kontsernil ka ehitusharu, mis hõlmas ettevõtjaid, kes olid spetsialiseerunud akende tootmisele ehitustööstuse tarbeks. Kuid andmetest, mis Prantsusmaa ametiasutused esitasid enne ametliku uurimismenetluse algatamist toimunud kirjavahetuse raames, nähtub, et raskused, millega AFR silmitsi seisis, olid kontsernis eriomased vaid talle: tema tegevus ei olnud mingil määral seotud ehitusharuga. Lisaks leiab komisjon, et AFRi raskused näisid kontsernisiseseks lahendamiseks olevat liialt tõsised, võttes arvesse kontserni keskpäraseid majandustulemusi. Seepärast leiab komisjon, et suuniste punkt 13 ei takista AFRi käsitamist äriühinguna, kellele võib anda päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi, vaatamata tema kuulumisele kontserni. |
| --- | --- |

(60)

2005. aastal kuulus AFR kontserni, mida kontrollis valdusettevõtja Arbel SA. Lisaks raudteeharule (mis koosnes AFRist ja Lormaferist) oli kontsernil ka ehitusharu, mis hõlmas ettevõtjaid, kes olid spetsialiseerunud akende tootmisele ehitustööstuse tarbeks. Kuid andmetest, mis Prantsusmaa ametiasutused esitasid enne ametliku uurimismenetluse algatamist toimunud kirjavahetuse raames, nähtub, et raskused, millega AFR silmitsi seisis, olid kontsernis eriomased vaid talle: tema tegevus ei olnud mingil määral seotud ehitusharuga. Lisaks leiab komisjon, et AFRi raskused näisid kontsernisiseseks lahendamiseks olevat liialt tõsised, võttes arvesse kontserni keskpäraseid majandustulemusi. Seepärast leiab komisjon, et suuniste punkt 13 ei takista AFRi käsitamist äriühinguna, kellele võib anda päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi, vaatamata tema kuulumisele kontserni.

| (61) | Seepärast tuleb abi kokkusobivust siseturuga hinnata eespool nimetatud suuniste alusel. |
| --- | --- |

(61)

Seepärast tuleb abi kokkusobivust siseturuga hinnata eespool nimetatud suuniste alusel.

| (62) | Komisjon leiab, et suunistes ümberkorraldamisabi ühisturuga kokkusobivuse jaoks sätestatud tingimused ei ole täidetud, võttes arvesse järgmist. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon leiab, et suunistes ümberkorraldamisabi ühisturuga kokkusobivuse jaoks sätestatud tingimused ei ole täidetud, võttes arvesse järgmist.

| (63) | Prantsusmaa ametiasutused ei ole komisjonile esitanud suuniste punktide 34 – 37 kohast ümberkorraldamiskava. Põhjenduses 24 nimetatud ümberkorraldusmeetmed, mida Prantsusmaa ametiasutused esitlesid kui „ümberkorraldamiskava”, mida viidi ellu alates 2004. aastast (vt põhjendus 24), ei olnud abi andmise kuupäeval seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama (suuniste punkt 35). Vastupidiselt suunistes ettenähtule ei sisalda väidetav kava turu-uuringut. Ometi nõutakse sellist uuringut, et kontrollida elujõulisuse taastamise võimalusi ja ümberkorralduse sisemeetmeid (suuniste punkt 35). Pealegi ei ole tõendeid selle kohta, et 2005. aasta juulis oli olemas ümberkorraldamiskava, milles kirjeldatakse „raskusteni viinud asjaolusid”, et anda „alus soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks” (ümberkorraldamissuuniste punkt 36). Viimaks ei selgu väidetavast kavast ühtki kompensatsioonimeedet, mis on ometi ette nähtud suuniste punktiga 38. |
| --- | --- |

(63)

Prantsusmaa ametiasutused ei ole komisjonile esitanud suuniste punktide 34 – 37 kohast ümberkorraldamiskava. Põhjenduses 24 nimetatud ümberkorraldusmeetmed, mida Prantsusmaa ametiasutused esitlesid kui „ümberkorraldamiskava”, mida viidi ellu alates 2004. aastast (vt põhjendus 24), ei olnud abi andmise kuupäeval seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama (suuniste punkt 35). Vastupidiselt suunistes ettenähtule ei sisalda väidetav kava turu-uuringut. Ometi nõutakse sellist uuringut, et kontrollida elujõulisuse taastamise võimalusi ja ümberkorralduse sisemeetmeid (suuniste punkt 35). Pealegi ei ole tõendeid selle kohta, et 2005. aasta juulis oli olemas ümberkorraldamiskava, milles kirjeldatakse „raskusteni viinud asjaolusid”, et anda „alus soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks” (ümberkorraldamissuuniste punkt 36). Viimaks ei selgu väidetavast kavast ühtki kompensatsioonimeedet, mis on ometi ette nähtud suuniste punktiga 38.

| (64) | Eelmises põhjenduses osutatud põhjustel leiab komisjon, et talle ei ole esitatud ühtki suuniste kohast ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(64)

Eelmises põhjenduses osutatud põhjustel leiab komisjon, et talle ei ole esitatud ühtki suuniste kohast ümberkorraldamiskava.

| (65) | Näib, et abi ei vasta ka suunistes päästmisabi siseturuga kokkusobivuse jaoks ettenähtud tingimustele, sest laenu anti pikemaks ajaks kui kuus kuud (vt suuniste punkt 25). |
| --- | --- |

(65)

Näib, et abi ei vasta ka suunistes päästmisabi siseturuga kokkusobivuse jaoks ettenähtud tingimustele, sest laenu anti pikemaks ajaks kui kuus kuud (vt suuniste punkt 25).

| (66) | Kokkuvõtvalt leitakse, et kõnealune abi ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(66)

Kokkuvõtvalt leitakse, et kõnealune abi ei ole siseturuga kokkusobiv.

6.   KOKKUVÕTE

| (67) | Komisjon konstateerib, et Prantsusmaa andis kõnealust abi õigusvastaselt, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Abi on siseturuga kokkusobimatu ning Prantsusmaa peab selle lõpetama ja abi saajalt antud summad tagasi nõudma, |
| --- | --- |

(67)

Komisjon konstateerib, et Prantsusmaa andis kõnealust abi õigusvastaselt, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Abi on siseturuga kokkusobimatu ning Prantsusmaa peab selle lõpetama ja abi saajalt antud summad tagasi nõudma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus K(2008) 1089 (lõplik) asjas C 38/2007 võetakse tagasi.

Artikkel 2

Prantsusmaa andis õigusvastaselt riigiabi äriühingule Arbel Fauvet Rail SA, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ja see abi on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Prantsusmaa nõuab abisaajalt artiklis 2 osutatud abi tagasi.

2.   Tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagastamise kuupäevani.

3.   Intressi arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (18) V peatükile.

4.   Prantsusmaa tühistab kõik artiklis 2 osutatud abi välja maksmata jäänud maksed alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Prantsusmaa tagab, et käesolev otsus rakendatakse nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist edastab Prantsusmaa komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist.

2.   Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täies ulatuses tagasi saadud. Komisjoni taotlusel edastab Prantsusmaa viivitamata mis tahes teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta ning üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 23. juuni 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 108. Nimetatud artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 249, 24.10.2007, lk 17.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Komisjoni otsus K(2008) 1089 (lõplik), 2. aprill 2008 (ELT L 238, 5.9.2008, lk 27).

4

(5)  Komisjoni otsus K(2007) 130 (lõplik), 24. jaanuar 2007 (ELT L 183, 13.7.2007, lk 27).

5

(6)  Kaks kohtuasja liideti presidendi 24. novembri 2008. aasta otsusega.

6

(7)  Liidetud kohtuasjad T-102/07, Freistaat Sachsen vs. komisjon ja T-120/07 MB Immobilien ja MB System vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata.

7

vs.

vs.

(8)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3.

8

(9)  29. juunil 2007 võttis äriühingu AFR üle äriühing IGF Industries. Muudeti ka tema ärinime, milleks sai „IGF Industries – Arbel Fauvet Rail”.

9

(10)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

10

(11)  Ametisaladuse alla kuuluv teave märgitakse edaspidi järgmiselt: [...].

11

(12)  Vt komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).

12

(13)  Esimese Astme Kohtu 15. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas T-349/03, Corsica Ferries France vs. komisjon, EKL 2005, lk II-2197, punkt 191; komisjoni 13. mai 2003. aasta otsus asjas C 62/2000, Kahla, ELT L 227, 11.9.2003, lk 12, põhjendus 117, ja komisjoni 14. juuli 2004. aasta otsus asjas C 5/2003, MobilCom, ELT L 116, 4.5.2005, lk 55, põhjendused 148–164; vt ka eespool nimetatud Biria kohta tehtud otsuse põhjendused 133–135.

13

vs.

(14)  Vt Biria kohta tehtud otsus liidetud asjades T-102 ja 120/07 Freistaat Sachsen MB Immobilien Verwaltungs GmbH MB System GmbH vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 218–222.

14

vs.

(15)  Deloitte & Touche GmbH tehtud uuring seoses riigiabi kontrollimisel kohaldatavate intressi viitemäärade ajakohastamisega Euroopa Liidus, oktoober 2004. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf

15

(16)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

16

(17)  Vt Euroopa Kohtu 1. juuli 2008. aasta otsus liidetud asjades C-341/06 P ja C-342/06 P Chronopost ja La Poste vs. UFEX jt,, EKL 2008, lk I-4777, punkt 95.

17

vs.

(18)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

18

---