# Europeiska unionens C 241/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 241 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången23 juli 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 241

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången23 juli 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 241/01 | Kommissionens yttrande av den 22 juli 2015 om den åtgärd som Nederländerna vidtagit för att förbjuda användning av permanenta hudfiller för estetiska ändamål | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

2015/C 241/01

Kommissionens yttrande av den 22 juli 2015 om den åtgärd som Nederländerna vidtagit för att förbjuda användning av permanenta hudfiller för estetiska ändamål

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 241/02 | Eurons växelkurs | 3 |
| 2015/C 241/03 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 4 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 241/02

Eurons växelkurs

3

2015/C 241/03

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

4

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 241/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  ) | 5 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 241/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 6 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2015/C 241/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  )

1

5

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2015/C 241/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 241/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 22 juli 2015

om den åtgärd som Nederländerna vidtagit för att förbjuda användning av permanenta hudfiller för estetiska ändamål

(2015/C 241/01)

Detta yttrande grundar sig på artikel 14b fjärde stycket i rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (1).

Genom en skrivelse av den 11 juli 2014 underrättade de nederländska myndigheterna i enlighet med artikel 14b i direktiv 93/42/EEG kommissionen om ett utkast till dekret om ändring av dekretet om medicintekniska produkter (Besluit medische hulpmiddelen). Syftet med utkastet till dekret är att förbjuda användningen av permanenta hudfiller för andra ändamål än rekonstruktiva sådana. Som skäl för åtgärden åberopade Nederländerna den risk för svår vanställning som kan uppstå genom användning av permanenta hudfiller. De nederländska myndigheterna anser att riskerna för sådana konsekvenser inte uppvägs av fördelarna i sådana fall då permanenta hudfiller används enbart för estetiska ändamål.

De nederländska myndigheterna meddelade dessutom att den nederländska branschorganisationen för plastikkirurgi har offentliggjort en standard för området, där det slås fast att permanenta hudfiller måste användas med återhållsamhet och endast under noga reglerade villkor. I praktiken har denna standard redan lett till att användningen av dessa produkter minimerats. Det berörda förbudet förväntas därför få ringa effekt på försäljningen av dessa produkter i Nederländerna.

Enligt kommissionens mening är de produkter som utkastet till dekret syftar till att förbjuda både sådana som enligt tillverkarens avsikt endast ska användas för medicinska ändamål (dvs. rekonstruktiva ändamål) men som även kan få icke-avsedd användning (”off-label”-användning) för estetiska ändamål, och sådana som enligt tillverkarens avsikt ska användas både för medicinska och estetiska ändamål; de senare skulle också klassificeras som medicintekniska produkter, varför de skulle omfattas av lagstiftningen om medicintekniska produkter. Kommissionen anser därför att förbudet skulle kunna begränsa utsläppandet på marknaden av produkter som klassificeras som medicintekniska produkter, trots att det endast avser användning för estetiska ändamål av permanenta hudfiller.

Produkter som är tänkta att användas endast för estetiska ändamål kan falla utanför tillämpningsområdet för den nationella lagstiftningen om medicintekniska produkter. Därför uppmanar de nederländska myndigheterna kommissionen att överväga huruvida förbudet endast bör ingå i dekretet om medicintekniska produkter eller om det bör ingå även i annan nationell lagstiftning som skulle omfatta produkter som endast är avsedda för estetiska ändamål.

Ett samråd i enlighet med artikel 14b om det planerade förbudet ägde rum den 17 november 2014 i samband med mötet i expertgruppen för medicintekniska produkter. Det gav både medlemsstaterna och andra berörda parter möjlighet att uttrycka sina åsikter om den föreslagna åtgärden.

Under diskussionerna ifrågasättes inte de skäl som Nederländerna åberopat efter riskbedömningen på nationell nivå, varken av andra medlemsstater eller av de berörda parterna. Medlemsstaterna ansåg det dock inte nödvändigt att utsträcka förbudet till hela unionens territorium, i synnerhet eftersom de olika medlemsstaterna klassificerar sådana produkter på så många skilda sätt.

Mot bakgrund av den motivering som Nederländerna lagt fram och resultatet av samrådet anser kommissionen att de risker som är förknippade med användningen av permanenta hudfiller motiverar förbudet mot att använda dem endast för estetiska ändamål.

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det nederländska dekretet om ändring av dekretet om medicintekniska produkter genom införande av ett förbud mot användningen av permanenta hudfiller för estetiska ändamål är motiverat.

Utfärdat i Bryssel den 22 juli 2015.

På kommissionens vägnar

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

1

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 241/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 241/3

---

Eurons växelkurs (1)

22 juli 2015

(2015/C 241/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0902 |
| JPY | japansk yen | 134,98 |
| DKK | dansk krona | 7,4616 |
| GBP | pund sterling | 0,69820 |
| SEK | svensk krona | 9,3836 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0482 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,8990 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,068 |
| HUF | ungersk forint | 308,33 |
| PLN | polsk zloty | 4,1208 |
| RON | rumänsk leu | 4,4198 |
| TRY | turkisk lira | 2,9660 |
| AUD | australisk dollar | 1,4765 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4167 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4498 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6562 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4889 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 257,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,4922 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,7695 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5880 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 621,13 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1359 |
| PHP | filippinsk peso | 49,260 |
| RUB | rysk rubel | 62,3115 |
| THB | thailändsk baht | 37,795 |
| BRL | brasiliansk real | 3,4816 |
| MXN | mexikansk peso | 17,5173 |
| INR | indisk rupie | 69,3814 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0902

JPY

japansk yen

134,98

DKK

dansk krona

7,4616

GBP

pund sterling

0,69820

SEK

svensk krona

9,3836

CHF

schweizisk franc

1,0482

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,8990

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,068

HUF

ungersk forint

308,33

PLN

polsk zloty

4,1208

RON

rumänsk leu

4,4198

TRY

turkisk lira

2,9660

AUD

australisk dollar

1,4765

CAD

kanadensisk dollar

1,4167

HKD

Hongkongdollar

8,4498

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6562

SGD

singaporiansk dollar

1,4889

KRW

sydkoreansk won

1 257,50

ZAR

sydafrikansk rand

13,4922

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,7695

HRK

kroatisk kuna

7,5880

IDR

indonesisk rupiah

14 621,13

MYR

malaysisk ringgit

4,1359

PHP

filippinsk peso

49,260

RUB

rysk rubel

62,3115

THB

thailändsk baht

37,795

BRL

brasiliansk real

3,4816

MXN

mexikansk peso

17,5173

INR

indisk rupie

69,3814

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 241/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 241/4

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2015/C 241/03)

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt i euro avsedda att sättas i omlopp, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, särskilt att endast mynt med valören 2 euro ges ut. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land
  : Slovakien

Tema
  : 200-årsdagen av Ľudovít Štúrs födelse

Beskrivning
  : På frånsidan återfinns en porträttbild av Ľudovít Štúr. En omskrift i två rader syns till höger om porträttbilden, utgivningsåret ”2015” samt närmast det inre fältets ytterkant det utgivande landets namn ”SLOVENSKO”. Till vänster om porträttbilden återfinns en omskrift i två rader med Štúrs födelse- och dödsår ”1815–1856” samt närmast det inre fältets ytterkant, namnet ”ĽUDOVÍT ŠTÚR”. I den övre högra delen av det inre fältet återges myntortsmärket för Kremnica (Mincovňa Kremnica), bestående av initialerna ”MK” mellan två myntstämplar. Nedtill till höger syns monogrammet ”IŘ”, bildat av formgivaren Ivan Řeháks initialer.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga
  :

Utgivning
  : Oktober 2015

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 241/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 241/5

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7703 – PontMeyer/DBS)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 241/04)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 15 juli 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget PontMeyer N.V. (PontMeyer, Nederländerna), kontrollerat av HAL Investments B.V., på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Deli Building Supplies B.V. (DBS, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 15 juli 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget PontMeyer N.V. (PontMeyer, Nederländerna), kontrollerat av HAL Investments B.V., på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Deli Building Supplies B.V. (DBS, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   PontMeyer: Distribution av timmer och byggnadsmaterial i Nederländerna, partihandel med trä och träbaserade skivor, tillverkning av träramar för fönster och dörrar samt karmar.
  —   DBS: Holdingbolag för flera leverantörer av timmer och byggnadsmaterial i Nederländerna, partihandel med trä och träbaserade skivor samt produkter för innertak och skiljeväggar. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   PontMeyer: Distribution av timmer och byggnadsmaterial i Nederländerna, partihandel med trä och träbaserade skivor, tillverkning av träramar för fönster och dörrar samt karmar.

—   DBS: Holdingbolag för flera leverantörer av timmer och byggnadsmaterial i Nederländerna, partihandel med trä och träbaserade skivor samt produkter för innertak och skiljeväggar.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.7703 – PontMeyer/DBS, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.7703 – PontMeyer/DBS, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 23.7.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 241/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 241/6

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 241/05)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”DRNIŠKI PRŠUT”

EU-nr: HR-PGI-0005-01212-13-13.3.2014

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Drniški pršut”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Drniški pršut” är ett bakben av gris som har saltats med grovt havssalt, pressats, kallrökts och torkats. Hela processen tar minst tolv månader. Till utseendet präglas skinkan av avsaknaden av bäckenben, has och skinn och fett på benets innersida, samt av en jämnt rundad kant. Skinkan får inte ha några synliga yttre skador, men det kan finnas rester av ett tunt lager mögel på yttersidan. I skivad form kännetecknas den av sin jämna, intensivt rubinröda färg, bortsett från det vita fettet, och av en omisskännlig doft av moget, lättrökt och torkat fläsk. Den typiska torkningsgraden ger skinkan dess utmärkta struktur och gör den lätt att skära och tugga, vilket innebär att bitarna snabbt kan sväljas tack vare skinkans saftighet och goda smak. Skinkan har en omisskännlig, sötaktig smak och är måttligt salt. En angenämt salt och något söt doft och smak som påminner om aromen av skinka, utan syrlighet, bitterhet eller härskenhet, dröjer kvar efter att en bit har svalts.

När ”Drniški pršut” släpps ut på marknaden ska den väga minst 6,5 kg, ha högst 40 procents vattenhalt i köttet, en högsta salthalt (NaCl) på 7,0 procent och vattenaktivitet under 0,90.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Drniški pršut” produceras uteslutande av färska bakben av gris som utöver kylning vid en temperatur mellan –1 °C och +4 °C inte får genomgå någon annan konserveringsprocess, inte heller frysning. Endast färska ben som är mikrobiologiskt lämpliga får användas. Kött av sämre kvalitet, kött som är blekt, sladdrigt och som vätskar sig onormalt eller utpräglat mörkt, hårt och torrt kött får inte användas.

Vid produktion av ”Drniški pršut” putsas benen för att avlägsna has, korsben, bäckenben och svanskotor, men lårbenet, skenbenet och vadbenet med knäskålen lämnas kvar i benet, liksom den invuxna delen av ischium och, beroende på höjden på snittet för att avlägsna hasen, resterna av vristbenen. Ben som har putsats för saltning saknar delar av skinnet och fettet på innersidan upp till knäleden och en del av muskeln, som tas bort i en halvcirkel tillsammans med och på samma plan som fettet. Det leder till att skinkans nederkant är 5–8 cm från lårbenets övre ände. Putsade ben får inte ha några skador, blåmärken, ojämnheter eller utstickande delar. Benen ska saltas in två till fyra dagar efter slaktdagen.

Ett putsat ben för saltning ska väga minst 11 kg.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen av ”Drniški pršut” måste äga rum i det geografiska område som avses i punkt 4. Produktionsprocessen omfattar torrsaltning, pressning, sköljning, rökning, lufttorkning och mogning.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Drniški pršut” kan släppas ut på marknaden hel, skuren i bitar av olika form eller skivad. Bitar av skinka och skivad skinka släpps ut på marknaden i vakuumförpackningar av olika form, storlek och vikt.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Den ”Drniški pršut” som uppfyller alla krav i produktspecifikationen märks i slutet av produktionsprocessen med brännstämpeln för ”Drniški pršut” på sidan av svålen. Innan den släpps ut på marknaden märks den även med den gemensamma identifieringsbeteckningen för ”Drniški pršut”.

Om produkten är urbenad och skuren i bitar eller skivor måste alla förpackningar som släpps ut på marknaden vara märkta med den gemensamma identifieringsbeteckningen för ”Drniški pršut”.

Formgivningarna av brännstämpeln och den gemensamma identifieringsbeteckningen för ”Drniški pršut” anges i produktspecifikationen. Alla som använder beteckningen och släpper ut produkter på marknaden som överensstämmer med produktspecifikationen har rätt att på lika villkor använda brännstämpeln och den gemensamma identifieringsbeteckningen för ”Drniški pršut”. Formgivningarna av brännstämpeln och den gemensamma identifieringsbeteckningen för ”Drniški pršut” visas i figurerna 1 och 2.

| Figur 1


  Brännmärke för ”Drniški pršut” | Figur 2


  Gemensamt identifieringsmärke för ”Drniški pršut” |
| --- | --- |

Figur 1

Figur 1

Brännmärke för ”Drniški pršut”

Brännmärke för ”Drniški pršut”

Image

Figur 2

Figur 2

Gemensamt identifieringsmärke för ”Drniški pršut”

Gemensamt identifieringsmärke för ”Drniški pršut”

Image

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

”Drniški pršut” produceras i distriktet Šibenik-Knin, inom de administrativa gränserna för staden Drniš och grannkommunerna Promina, Ružić, Unešić och Biskupija.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Drniški pršut” produceras i ett geografiskt område med speciellt mikroklimat. Trots att området ligger nära havet (20–30 km fågelvägen) har det drag av ett modifierat Medelhavsklimat. Klimatet är i huvudsak submediterrant med heta somrar (som präglas av stekande hetta och torka) och milda vintrar med sällsynta snöfall. De ofta förekommande östliga, sydöstliga och nordöstliga vindarna har stor inverkan på klimatet i hela området, eftersom de i genomsnitt blåser under nästan 65 procent av tiden under året. På vintern blåser det ofta vindar som ger torr och kylig luft, vilket främjar torkningen av kött. Särskilt viktigt i detta avseende är växlingen mellan den dominerande boran, som är en torr och kall nordöstlig vind från Dinariska alperna och de omgivande bergen mot havet, och sirockon (jugo), en sydöstlig vind som för med sig värme och fuktighet från havet. Tack vare växlingen mellan bora och sirocko och närheten till Adriatiska havet är temperaturerna inte extremt låga på vintern och luften blir torr och kylig av de ofta förekommande vindarna från bergen, vilket naturligt skyddar köttet mot försämring. Detta skydd är oumbärligt, särskilt i början av produktionsprocessen när ”Drniški pršut” torrsaltas och torkas. Medellufttemperaturen i Drnišområdet är därför 3,7–5 °C mellan december och februari, medan den relativa luftfuktigheten är 76–78 procent, vilket skapar de svala och torra förhållanden som krävs för tillförlitlig konservering av ”Drniški pršut” genom torrsaltning och torkning. I kombination med den svala och torra vinden underlättar dessa temperatur- och luftfuktighetsnivåer produktionen av ”Drniški pršut”, som inleds vid just den tiden på året.

”Drniški pršut” utmärks av sina särskilda egenskaper, såsom måttlig saltsmak, mild rökarom och torkningsgrad, vilka är ett resultat av produktionsmetoden och anpassningen till det lokala klimatet. Den utmärks även av sitt varaktiga anseende och sin särställning både på den inhemska marknaden och på andra håll.

”Drniški pršut” produceras enbart genom torrsaltning med grovt havssalt, utan användning av andra tillsatser. Benen saltas med den föreskrivna mängden salt, varvid ”orent” salt avlägsnas. Detta följs av sköljning, vilket ger ”Drniški pršut” en mindre salt och lätt söt smak (halten av koksalt i den slutliga produkten överstiger exempelvis inte 7 procent; resultat av kemisk analys, lantbruksvetenskapliga fakulteten, Zagrebs universitet, 2008). Dessutom används en särskild rökningsmetod för produktion av ”Drniški pršut”. Vid rökningen används torrt enträ (Juniperus communis), mandelträ och mandelskal (Amygdalus communis) och torra hedblomster (Helichrysum arenarium), samt bok (Fagus sylvatica) och avenbok (Carpinus betulus), vilket ger röken en speciell arom. Materialet brinner långsamt och skinkan röks varsamt med god luftcirkulation. Därför är den karakteristiska rökaromen i den mogna skinkan alltid rätt framträdande, men döljer aldrig aromen av moget kött. Som ett resultat av den långa torkningen/mogningen (tolv månader eller längre), då vattenhalten i skinkan gradvis minskar och dess protein och fett genomgår spontana kemiska och enzymatiska förändringar, kännetecknas ”Drniški pršut” av en något högre torkningsgrad (högst 40 procents vattenhalt i slutprodukten enligt ”Drniški pršut” – osobine sirovine i finalnog proizvoda, konferenspublikation från den 44:e kroatiska och fjärde internationella lantbruksvetenskapliga konferensen, Opatija, 2009, s. 221–222). Samtidigt är den dock angenämt mjuk som ett resultat av den långa bearbetningen och de kemiska och enzymatiska förändringarna, som på ett positivt sätt påverkar skinkans struktur. För att skinkan ska få sin rubinröda färg och den kvardröjande skinkaromen efter förtäring, är det även viktigt att mogningsperioden är tillräckligt lång.

Juniperus communis

Amygdalus communis

Helichrysum arenarium

Fagus sylvatica

Carpinus betulus

”Drniški pršut” – osobine sirovine i finalnog proizvoda

De låga lufttemperaturerna, som naturligt skyddar köttet mot försämring under vintern, innebär att skinkproducenterna i Drniš kan använda en måttlig mängd salt vid saltningen. Man eldar fortfarande för hand med bokträ, avenbokträ, torrt enträ, mandelskal och torrt hedblomster. Skinkan röks normalt när det är varmt och fuktigt väder och vädras därefter endast i begränsad mån vid nordöstlig vind (bora). En försiktig saltning och rökning, samt naturlig torkning och mogning under minst ett år, är avgörande för att ”Drniški pršut” ska få sin omisskännliga färg, struktur, doft och smak. Noggrannheten, kunskapen och erfarenheten hos skinkproducenterna i Drniš samt deras förtrogenhet med de lokala väderförhållandena har alltid varit en oundgänglig faktor för den traditionella produktionen av ”Drniški pršut” och dess omisskännliga kvalitet.

Sambandet mellan ”Drniški pršut” och det geografiska området går tillbaka på produktionens långa tradition och det anseende som skinkan från Drnišregionen åtnjuter samt på det gynnsamma klimatet och lokalbefolkningens kunskap och skicklighet. Skinkproduktionens rika tradition har byggts upp av lokalbefolkningen under generationer. De har på ett skickligt sätt utnyttjat de ”gudasända” naturförhållandena, vilket har gjort att staden Drniš och det omgivande området länge har varit berömda för sin skinka. Tack vare sin goda kvalitet har ”Drniški pršut” alltid intagit en särställning bland de inhemskt producerade skinkorna, vilket framgår av en nyhetsartikel från 1978 med rubriken ”Unikati drniške pršutoteke” (Unika produkter från skinkbutiken i Drniš) (Nedjeljna Dalmacija, 15.4.1978). Att skinkan serverades vid det kungliga hovet i samband med kröningen av drottning Elizabeth II i Storbritannien den 2 juni 1953, och på nytt vid firandet av 50-årsdagen av kröningen (tackbrev, Buckingham Palace, 2002) vittnar om dess ytterst stora internationella prestige. Fram till kriget på 1990-talet var skinkan från produktionsanläggningen i Drniš det kommersiellt sett viktigaste och mest välkända skinkmärket på hemmamarknaden. ”Drniški pršut” åtnjuter fortfarande ett stort anseende. Den är inte bara välkänd i länderna i före detta Jugoslavien, utan även på andra håll.

”Unikati drniške pršutoteke”

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DRNISKI%20PRSUT/SPECIFIKACIJA%20PROIZVODA%20-%20Drniski%20pršut%20-izmjena.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---