# Eiropas Savienības C 242/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 242 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 23. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 242

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 23. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 504. plenārsesija 2015. gada 21. un 22. janvārī |
| 2015/C 242/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums ES un Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanā (izpētes atzinums) | 1 |
| 2015/C 242/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Migranšu iekļaušana darba tirgū (pašiniciatīvas atzinums) | 9 |
| 2015/C 242/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zemes piesavināšanās – brīdinājums Eiropai un tiešs apdraudējums ģimenes lauksaimniecībai (pašiniciatīvas atzinums) | 15 |
| 2015/C 242/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Situācija pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas 2015. gadā (pašiniciatīvas atzinums) | 24 |
| 2015/C 242/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Elektromagnētiskā hipersensitivitāte (pašiniciatīvas atzinums) | 31 |
| 2015/C 242/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības organizāciju stāvoklis un darbības apstākļi Turcijā | 34 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 504. plenārsesija 2015. gada 21. un 22. janvārī

2015/C 242/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums ES un Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanā (izpētes atzinums)

1

2015/C 242/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Migranšu iekļaušana darba tirgū (pašiniciatīvas atzinums)

9

2015/C 242/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zemes piesavināšanās – brīdinājums Eiropai un tiešs apdraudējums ģimenes lauksaimniecībai (pašiniciatīvas atzinums)

15

2015/C 242/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Situācija pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas 2015. gadā (pašiniciatīvas atzinums)

24

2015/C 242/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Elektromagnētiskā hipersensitivitāte (pašiniciatīvas atzinums)

31

2015/C 242/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības organizāciju stāvoklis un darbības apstākļi Turcijā

34

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 504. plenārsesija 2015. gada 21. un 22. janvārī |
| 2015/C 242/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru(COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD)) | 39 |
| 2015/C 242/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē(COM(2014) 473 final) | 43 |
| 2015/C 242/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām(COM(2014) 215 final) | 48 |
| 2015/C 242/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu(COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm(COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD)) | 54 |
| 2015/C 242/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem(COM(2014) 442 final) | 61 |
| 2015/C 242/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (kodificēta redakcija)(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD)) | 66 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 504. plenārsesija 2015. gada 21. un 22. janvārī

2015/C 242/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru(COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD))

(COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD))

39

2015/C 242/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē(COM(2014) 473 final)

(COM(2014) 473 final)

43

2015/C 242/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām(COM(2014) 215 final)

(COM(2014) 215 final)

48

2015/C 242/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu(COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm(COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD))

(COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD))

(COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD))

54

2015/C 242/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem(COM(2014) 442 final)

(COM(2014) 442 final)

61

2015/C 242/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (kodificēta redakcija)(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

66

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 504. plenārsesija 2015. gada 21. un 22. janvārī

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums ES un Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanā”

(izpētes atzinums)

(2015/C 242/01)

| Ziņotājs: | Jonathan PEEL |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Dumitru FORNEA |

Ziņotājs:

Jonathan PEEL

Līdzziņotājs:

Dumitru FORNEA

Latvijas Republikas ārlietu ministra pienākumu izpildītājs un iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis 2014. gada 25. septembra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums ES un Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 17. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 180 balsīm par, 2 balsīm pret un 18 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja ir gandarīta par ES nākamās prezidentvalsts Latvijas aicinājumu izstrādāt izpētes atzinumu par gaidāmo ES stratēģijas jaunām partnerattiecībām ar Vidusāziju (1) pārskatīšanu, kas notiek reizi divos gados, un īpaši par tās ierosinājumu padziļināt ES attiecības ar piecām Vidusāzijas valstīm (2), nodibinot efektīvu partnerību kā vienu no galvenajām tās ārpolitiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja ir gandarīta par ES nākamās prezidentvalsts Latvijas aicinājumu izstrādāt izpētes atzinumu par gaidāmo ES stratēģijas jaunām partnerattiecībām ar Vidusāziju (1) pārskatīšanu, kas notiek reizi divos gados, un īpaši par tās ierosinājumu padziļināt ES attiecības ar piecām Vidusāzijas valstīm (2), nodibinot efektīvu partnerību kā vienu no galvenajām tās ārpolitiskajām prioritātēm.

| 1.1.1. | Vienlaikus Komiteja atkārtoti vērš uzmanību uz secinājumiem un ieteikumiem, kas izklāstīti tās 2011. gada atzinumā par Vidusāziju (3) un joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

1.1.1.

Vienlaikus Komiteja atkārtoti vērš uzmanību uz secinājumiem un ieteikumiem, kas izklāstīti tās 2011. gada atzinumā par Vidusāziju (3) un joprojām ir spēkā.

| 1.2. | Komiteja norāda uz iepriekšējās pārskatīšanas laikā pieņemto Padomes secinājumu, ka minētā ES stratēģija ir sevi pierādījusi un joprojām ir aktuāla (4). Visiem ES centieniem padziļināt attiecības ar piecām Vidusāzijas valstīm arī turpmāk jābūt pragmatiskiem, un tie jāpielāgo izmaiņām reģiona politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā situācijā, vienlaikus ievērojot galvenās cilvēktiesību vērtības un principus un, kur iespējams, izmantojot pietiekami elastīgu pieeju nolūkā veicināt abpusēji izdevīgu attiecību veidošanos. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja norāda uz iepriekšējās pārskatīšanas laikā pieņemto Padomes secinājumu, ka minētā ES stratēģija ir sevi pierādījusi un joprojām ir aktuāla (4). Visiem ES centieniem padziļināt attiecības ar piecām Vidusāzijas valstīm arī turpmāk jābūt pragmatiskiem, un tie jāpielāgo izmaiņām reģiona politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā situācijā, vienlaikus ievērojot galvenās cilvēktiesību vērtības un principus un, kur iespējams, izmantojot pietiekami elastīgu pieeju nolūkā veicināt abpusēji izdevīgu attiecību veidošanos.

| 1.2.1. | Pirmām kārtām, ES nebūs jāatgādina, ka šajās valstīs, atšķirībā no Eiropas, nav īstas savstarpēju reģionālu saikņu sajūtas, un ar tām jāstrādā atsevišķi; turklāt jebkāda ES līdzdalības padziļināšana vai paplašināšana šajā reģionā neizbēgami ietekmēs ES vispārējās attiecības ar Krieviju. Eiropas Savienībai jāņem vērā reģionā esošās varas struktūras, vienlaikus paturot tiesības rīkoties patstāvīgi. Šīs piecas valstis savulaik atradās Padomju Savienības sastāvā, tāpēc Krievija tās, tāpat kā Ukrainu, uzskata par savu ietekmes zonu. Līdz ar to stratēģijas pārskatīšanai noteikti ir jābūt abpusēji saskaņotai gan ar vispārīgajām ES nostādnēm saistībā ar Krieviju, gan ar ES un Krievijas attiecībām. |
| --- | --- |

1.2.1.

Pirmām kārtām, ES nebūs jāatgādina, ka šajās valstīs, atšķirībā no Eiropas, nav īstas savstarpēju reģionālu saikņu sajūtas, un ar tām jāstrādā atsevišķi; turklāt jebkāda ES līdzdalības padziļināšana vai paplašināšana šajā reģionā neizbēgami ietekmēs ES vispārējās attiecības ar Krieviju. Eiropas Savienībai jāņem vērā reģionā esošās varas struktūras, vienlaikus paturot tiesības rīkoties patstāvīgi. Šīs piecas valstis savulaik atradās Padomju Savienības sastāvā, tāpēc Krievija tās, tāpat kā Ukrainu, uzskata par savu ietekmes zonu. Līdz ar to stratēģijas pārskatīšanai noteikti ir jābūt abpusēji saskaņotai gan ar vispārīgajām ES nostādnēm saistībā ar Krieviju, gan ar ES un Krievijas attiecībām.

| 1.3. | Komiteja norāda, ka kopš 2011. gada un it īpaši kopš Ukrainas krīzes ir palielinājusies Vidusāzijas stratēģiskā izvietojuma nozīme. Turklāt strauji pieaug Ķīnas ieinteresētība šai reģionā. Tāpēc Vidusāzijas reģionam ir svarīga loma ES un Ķīnas attiecībās, un tas paver nozīmīgu iespēju stiprināt ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, iedibinot ciešāku sadarbību, īpaši enerģētikas un transporta jomā. Komiteja iesaka šo aspektu sīki izanalizēt. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja norāda, ka kopš 2011. gada un it īpaši kopš Ukrainas krīzes ir palielinājusies Vidusāzijas stratēģiskā izvietojuma nozīme. Turklāt strauji pieaug Ķīnas ieinteresētība šai reģionā. Tāpēc Vidusāzijas reģionam ir svarīga loma ES un Ķīnas attiecībās, un tas paver nozīmīgu iespēju stiprināt ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, iedibinot ciešāku sadarbību, īpaši enerģētikas un transporta jomā. Komiteja iesaka šo aspektu sīki izanalizēt.

| 1.3.1. | Partnerattiecību stratēģijā par prioritāru jomu atzīta enerģētika un transports. Komiteja atkārto savu 2011. gadā pausto ieteikumu, ka to saikņu dzīvotspēja, kuras Eiropas Savienību saista ar Vidusāzijas ievērojamajām potenciālajām enerģijas rezervēm, jābalsta uz praktiskiem un ekonomiskiem apsvērumiem. Ir pareizi, ka ES iesaistās šo valstu enerģētikas nozares attīstībā, arī tāpēc, ka to rezerves Eiropai var kļūt par papildu un papildinošiem (bet ne alternatīviem) enerģijas avotiem, lai gan stāvokli sarežģī tranzīta un transporta jautājumi. Tomēr būs svarīgi nepieļaut nekādas pārpratumu iespējas attiecībās ar Ķīnu, paturot prātā mūsu abpusējo ieinteresētību palielināt enerģijas piegādi no Vidusāzijas. |
| --- | --- |

1.3.1.

Partnerattiecību stratēģijā par prioritāru jomu atzīta enerģētika un transports. Komiteja atkārto savu 2011. gadā pausto ieteikumu, ka to saikņu dzīvotspēja, kuras Eiropas Savienību saista ar Vidusāzijas ievērojamajām potenciālajām enerģijas rezervēm, jābalsta uz praktiskiem un ekonomiskiem apsvērumiem. Ir pareizi, ka ES iesaistās šo valstu enerģētikas nozares attīstībā, arī tāpēc, ka to rezerves Eiropai var kļūt par papildu un papildinošiem (bet ne alternatīviem) enerģijas avotiem, lai gan stāvokli sarežģī tranzīta un transporta jautājumi. Tomēr būs svarīgi nepieļaut nekādas pārpratumu iespējas attiecībās ar Ķīnu, paturot prātā mūsu abpusējo ieinteresētību palielināt enerģijas piegādi no Vidusāzijas.

| 1.3.2. | Komiteja stingri iesaka plašāk izmantot ES vērienīgo pieredzi un zināšanas sadarbības stiprināšanā nolūkā uzlabot energoefektivitāti un aktīvāk izmantot atjaunojamos energoresursus, jo reģionam piemīt ievērojams neizmantots potenciāls; viens no svarīgākajiem mērķiem ir paplašināt arī reģionālo sadarbību ar EITI
   (5). |
| --- | --- |

1.3.2.

Komiteja stingri iesaka plašāk izmantot ES vērienīgo pieredzi un zināšanas sadarbības stiprināšanā nolūkā uzlabot energoefektivitāti un aktīvāk izmantot atjaunojamos energoresursus, jo reģionam piemīt ievērojams neizmantots potenciāls; viens no svarīgākajiem mērķiem ir paplašināt arī reģionālo sadarbību ar EITI
   (5).

| 1.3.3. | Komiteja arī atkārto savu 2011. gadā pausto ieteikumu pilnībā saskaņot Ķīnas un ES ierosinātos transporta koridorus; tas attiecināms arī uz dzelzceļa infrastruktūru, kur vien tas iespējams. EESK iesaka arī pielikt lielākas pūles, lai sekmētos IGC TRACECA (Starpvaldību komisijas Eiropas-Kaukāza-Āzijas transporta koridora jautājumos) (6) centieni un tiktu paātrināta ilgtspējīgas infrastruktūras ķēdes izveide, kas nodrošinātu multimodālu transportu (proti, dzelzceļa un ceļu infrastruktūru), savienojot minēto koridoru ar Eiropas transporta tīkliem (TEN). |
| --- | --- |

1.3.3.

Komiteja arī atkārto savu 2011. gadā pausto ieteikumu pilnībā saskaņot Ķīnas un ES ierosinātos transporta koridorus; tas attiecināms arī uz dzelzceļa infrastruktūru, kur vien tas iespējams. EESK iesaka arī pielikt lielākas pūles, lai sekmētos IGC TRACECA (Starpvaldību komisijas Eiropas-Kaukāza-Āzijas transporta koridora jautājumos) (6) centieni un tiktu paātrināta ilgtspējīgas infrastruktūras ķēdes izveide, kas nodrošinātu multimodālu transportu (proti, dzelzceļa un ceļu infrastruktūru), savienojot minēto koridoru ar Eiropas transporta tīkliem (TEN).

| 1.4. | Tomēr Eiropas Savienība Vidusāzijā neiegūs simpātijas, ja tieksies sasniegt tikai ekonomiskus mērķus. Partnerattiecību stratēģijā liela nozīme ir arī cilvēktiesībām, tiesiskumam, labai pārvaldībai un demokratizācijai. Tai jāpalīdz veidot uzticēšanās pilnas attiecības ar esošajām varas struktūrām. Šai ziņā reģionam joprojām jāpārvar sarežģījumi, ko radījusi smagā pāreja no plānveida ekonomikas uz nacionālu tirgus ekonomiku, turklāt stāvokli apgrūtina arī endēmiski etnisku, ekoloģisku un ekonomisku satricinājumu periodi. |
| --- | --- |

1.4.

Tomēr Eiropas Savienība Vidusāzijā neiegūs simpātijas, ja tieksies sasniegt tikai ekonomiskus mērķus. Partnerattiecību stratēģijā liela nozīme ir arī cilvēktiesībām, tiesiskumam, labai pārvaldībai un demokratizācijai. Tai jāpalīdz veidot uzticēšanās pilnas attiecības ar esošajām varas struktūrām. Šai ziņā reģionam joprojām jāpārvar sarežģījumi, ko radījusi smagā pāreja no plānveida ekonomikas uz nacionālu tirgus ekonomiku, turklāt stāvokli apgrūtina arī endēmiski etnisku, ekoloģisku un ekonomisku satricinājumu periodi.

| 1.4.1. | Partnerattiecību stratēģija cita starpā norāda arī uz ES spēju piedāvāt “pieredzi reģionālajā integrācijā, kas sekmē politisku stabilitāti un labklājību”, kura sevišķi attiecināma uz dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā vai vēlāk. Tāpēc Komiteja īpaši mudina prezidentvalsti Latviju rosināt pārējās attiecīgās dalībvalstis dalīties pieredzē par to, kā īstenot pāreju no plānveida ekonomikas, kā attīstīt e-pārvaldību (un konkrēti “Lielo e-zīda ceļu”) un citās atbalsta jomās, kur iespējama pievienotā vērtība, sevišķi, ja tās saistītas ar centieniem stiprināt tiesiskumu. |
| --- | --- |

1.4.1.

Partnerattiecību stratēģija cita starpā norāda arī uz ES spēju piedāvāt “pieredzi reģionālajā integrācijā, kas sekmē politisku stabilitāti un labklājību”, kura sevišķi attiecināma uz dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā vai vēlāk. Tāpēc Komiteja īpaši mudina prezidentvalsti Latviju rosināt pārējās attiecīgās dalībvalstis dalīties pieredzē par to, kā īstenot pāreju no plānveida ekonomikas, kā attīstīt e-pārvaldību (un konkrēti “Lielo e-zīda ceļu”) un citās atbalsta jomās, kur iespējama pievienotā vērtība, sevišķi, ja tās saistītas ar centieniem stiprināt tiesiskumu.

| 1.4.2. | Šajā aspektā svarīgi ir arī ieteikumi, ko Komiteja paudusi atzinumā par tematu “Ilgtspējīgas pārmaiņas pārejas sabiedrībās” (7). Turklāt EESK vēlas norādīt, ka arī uzņēmēji un arodbiedrības – gan atsevišķi, gan kā sociālie partneri – var uzņemties svarīgu lomu, izmantojot savus sakarus un cita starpā mudinot Vidusāzijas valstu valdības lielākā mērā atzīt pilsoniskās sabiedrības pozitīvo nozīmi. Lai to veicinātu un lai stimulētu ieguldījumus, mēs iesakām drīzumā rīkot EESK delegācijas braucienu uz Vidusāziju. |
| --- | --- |

1.4.2.

Šajā aspektā svarīgi ir arī ieteikumi, ko Komiteja paudusi atzinumā par tematu “Ilgtspējīgas pārmaiņas pārejas sabiedrībās” (7). Turklāt EESK vēlas norādīt, ka arī uzņēmēji un arodbiedrības – gan atsevišķi, gan kā sociālie partneri – var uzņemties svarīgu lomu, izmantojot savus sakarus un cita starpā mudinot Vidusāzijas valstu valdības lielākā mērā atzīt pilsoniskās sabiedrības pozitīvo nozīmi. Lai to veicinātu un lai stimulētu ieguldījumus, mēs iesakām drīzumā rīkot EESK delegācijas braucienu uz Vidusāziju.

| 1.4.3. | Komiteja pauž īpašas bažas par ziņojumiem, ka nav atjaunotas ES īpašā pārstāvja funkcijas, un stingri iesaka vistuvākajā laikā no jauna nodibināt šādu amatu. |
| --- | --- |

1.4.3.

Komiteja pauž īpašas bažas par ziņojumiem, ka nav atjaunotas ES īpašā pārstāvja funkcijas, un stingri iesaka vistuvākajā laikā no jauna nodibināt šādu amatu.

| 1.5. | Sevišķa nozīme ir jaunatnei un izglītībai. Šai ziņā Komiteja atzinīgi vērtē pārskatīto un ļoti nepieciešamo ES Erasmus+ programmu; tā palīdz vēl vairāk padziļināt saiknes izglītības jomā un mobilitāti augstākās izglītības līmenī, atvieglojot arī vīzu režīmu un paredzot mācību maksas atcelšanu reģiona apdāvinātākajiem studentiem. |
| --- | --- |

1.5.

Sevišķa nozīme ir jaunatnei un izglītībai. Šai ziņā Komiteja atzinīgi vērtē pārskatīto un ļoti nepieciešamo ES Erasmus+ programmu; tā palīdz vēl vairāk padziļināt saiknes izglītības jomā un mobilitāti augstākās izglītības līmenī, atvieglojot arī vīzu režīmu un paredzot mācību maksas atcelšanu reģiona apdāvinātākajiem studentiem.

| 1.5.1. | Puse no Vidusāzijas iedzīvotājiem ir jaunāki par 25 gadiem. Tāpēc vidējā izglītība ir vismaz tikpat svarīga cik augstākā līmeņa izglītība. Šai jomā Komiteja mudina palielināt ES aktivitāti un atbalstu, nodrošinot arī mācību grāmatas (gadījumos, kad vidējās izglītības līmenī to pietrūkst) un plašāku informāciju par Eiropas Savienību vietējās valodās. Būtu jāapsver iespējas sniegt lielāku atbalstu arī skolotājiem, iespējams, plašākas lauku attīstības programmas ietvaros, un censties iesaistīt arī vecākus. Paaugstinoties vispārējam izglītības līmenim, varētu mazināties arī iespējamais vietējo jauniešu radikālisms. |
| --- | --- |

1.5.1.

Puse no Vidusāzijas iedzīvotājiem ir jaunāki par 25 gadiem. Tāpēc vidējā izglītība ir vismaz tikpat svarīga cik augstākā līmeņa izglītība. Šai jomā Komiteja mudina palielināt ES aktivitāti un atbalstu, nodrošinot arī mācību grāmatas (gadījumos, kad vidējās izglītības līmenī to pietrūkst) un plašāku informāciju par Eiropas Savienību vietējās valodās. Būtu jāapsver iespējas sniegt lielāku atbalstu arī skolotājiem, iespējams, plašākas lauku attīstības programmas ietvaros, un censties iesaistīt arī vecākus. Paaugstinoties vispārējam izglītības līmenim, varētu mazināties arī iespējamais vietējo jauniešu radikālisms.

| 1.5.2. | Komiteja arī iesaka piešķirt lielāku nozīmi gan eksakto zinātņu apguves atbalstam Vidusāzijā, kur tām vēsturiski vienmēr bijusi liela nozīme un kur bijusi īpaša saikne ar Baltijas valstīm, gan tam, lai reģionā nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu aktīvāku klātbūtni ar tādu Eiropas televīzijas un radio tīklu starpniecību kā, piemēram, Euronews vai Euronet, veidojot programmas vietējās valodās. |
| --- | --- |

1.5.2.

Komiteja arī iesaka piešķirt lielāku nozīmi gan eksakto zinātņu apguves atbalstam Vidusāzijā, kur tām vēsturiski vienmēr bijusi liela nozīme un kur bijusi īpaša saikne ar Baltijas valstīm, gan tam, lai reģionā nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu aktīvāku klātbūtni ar tādu Eiropas televīzijas un radio tīklu starpniecību kā, piemēram, Euronews vai Euronet, veidojot programmas vietējās valodās.

| 1.6. | Tomēr Komiteja ir pārliecināta, ka cilvēktiesību ievērošanu vislabāk var veicināt, pilnveidojot un izvēršot kontaktus ar vietējo pilsonisko sabiedrību un nostiprinot tās spējas kļūt par efektīvu partneri un valdības sarunu biedru, tādējādi līdzās neatkarīgai tiesu sistēmai stiprinot arī tiesiskumu. |
| --- | --- |

1.6.

Tomēr Komiteja ir pārliecināta, ka cilvēktiesību ievērošanu vislabāk var veicināt, pilnveidojot un izvēršot kontaktus ar vietējo pilsonisko sabiedrību un nostiprinot tās spējas kļūt par efektīvu partneri un valdības sarunu biedru, tādējādi līdzās neatkarīgai tiesu sistēmai stiprinot arī tiesiskumu.

| 1.6.1. | Ārkārtīgi svarīgi arī turpmāk būs veicināt civildienesta objektivitāti un vietējās pilsoniskās sabiedrības ietekmi, īpaši tāpēc, ka nevienā no šiem aspektiem faktiski nav stabilu tradīciju. Dialogā par cilvēktiesībām būtiska nozīme būs plašākai un dziļākai pašas ES sadarbībai ar vietējo pilsonisko sabiedrību; šāda sadarbība jāstiprina, arī aktīvāk izmantojot internetu un attiecīgas tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

1.6.1.

Ārkārtīgi svarīgi arī turpmāk būs veicināt civildienesta objektivitāti un vietējās pilsoniskās sabiedrības ietekmi, īpaši tāpēc, ka nevienā no šiem aspektiem faktiski nav stabilu tradīciju. Dialogā par cilvēktiesībām būtiska nozīme būs plašākai un dziļākai pašas ES sadarbībai ar vietējo pilsonisko sabiedrību; šāda sadarbība jāstiprina, arī aktīvāk izmantojot internetu un attiecīgas tīmekļa vietnes.

| 1.6.2. | Viens no pirmajiem ES Vidusāzijas stratēģijas rezultātiem 2007. gadā bija ES cilvēktiesību dialoga uzsākšana. Ar katru no valstīm bijis vidēji ap sešām šā dialoga kārtām. Komiteja pauž gandarījumu par pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) informēšanas pasākumiem, ko EĀDD rīko Briselē, tomēr stingri iesaka daudz biežāk organizēt tikšanās ar Vidusāzijas PSO arī attiecīgajās valstīs. Tādas, šķiet, notiek tikai ad hoc kārtībā un galvenokārt pirms dialoga sanāksmēm, turklāt ne vienmēr tajās tiek skarti jautājumi, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir vissvarīgākie. |
| --- | --- |

1.6.2.

Viens no pirmajiem ES Vidusāzijas stratēģijas rezultātiem 2007. gadā bija ES cilvēktiesību dialoga uzsākšana. Ar katru no valstīm bijis vidēji ap sešām šā dialoga kārtām. Komiteja pauž gandarījumu par pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) informēšanas pasākumiem, ko EĀDD rīko Briselē, tomēr stingri iesaka daudz biežāk organizēt tikšanās ar Vidusāzijas PSO arī attiecīgajās valstīs. Tādas, šķiet, notiek tikai ad hoc kārtībā un galvenokārt pirms dialoga sanāksmēm, turklāt ne vienmēr tajās tiek skarti jautājumi, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir vissvarīgākie.

| 1.6.3. | Komiteja pauž nožēlu, ka ES līdz šim pārāk maz ir rēķinājusies ar to dziļi iesakņojušos lomu, kāda Vidusāzijas nomadu un apmetņu apgabalos ir tradicionālajām, laukiem raksturīgajām ashar/hashar tipa kopienām/pašpalīdzības apvienībām; rodas iespaids, ka ES nodrošina finansējumu tikai institucionalizētām, profesionālām NVO. Arī šai ziņā steidzami ir nepieciešami uzlabojumi. |
| --- | --- |

1.6.3.

Komiteja pauž nožēlu, ka ES līdz šim pārāk maz ir rēķinājusies ar to dziļi iesakņojušos lomu, kāda Vidusāzijas nomadu un apmetņu apgabalos ir tradicionālajām, laukiem raksturīgajām ashar/hashar tipa kopienām/pašpalīdzības apvienībām; rodas iespaids, ka ES nodrošina finansējumu tikai institucionalizētām, profesionālām NVO. Arī šai ziņā steidzami ir nepieciešami uzlabojumi.

| 1.7. | Šajā atzinumā nav iespējams plašāk izklāstīt Komitejas viedokli par daudziem specifiskiem jautājumiem, kas ietverti partnerattiecību stratēģijā, taču joprojām ārkārtīgi svarīgas jomas ir vides ilgtspēja un ūdens resursu apsaimniekošana. Komiteja aicina vairāk uzmanības pievērst energoefektivitātei, pārtikas nodrošinājumam un pārtikas nekaitīgumam, taču – pats galvenais – racionālam ūdens patēriņam un aktīviem centieniem samazināt ārkārtīgi augstos ūdens izšķērdēšanas rādītājus. Šajā reģionā ūdens ir vitāli svarīgs, un šim faktoram jābūt par pamatu jebkāda veida atbalstam, ko ES spēj sniegt vietējai lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

1.7.

Šajā atzinumā nav iespējams plašāk izklāstīt Komitejas viedokli par daudziem specifiskiem jautājumiem, kas ietverti partnerattiecību stratēģijā, taču joprojām ārkārtīgi svarīgas jomas ir vides ilgtspēja un ūdens resursu apsaimniekošana. Komiteja aicina vairāk uzmanības pievērst energoefektivitātei, pārtikas nodrošinājumam un pārtikas nekaitīgumam, taču – pats galvenais – racionālam ūdens patēriņam un aktīviem centieniem samazināt ārkārtīgi augstos ūdens izšķērdēšanas rādītājus. Šajā reģionā ūdens ir vitāli svarīgs, un šim faktoram jābūt par pamatu jebkāda veida atbalstam, ko ES spēj sniegt vietējai lauksaimniecībai.

| 1.7.1. | Komiteja atkārto savu 2011. gadā pausto ieteikumu par savstarpēji saistītajiem, taču sarežģītajiem pārtikas nodrošinājuma, ūdensapgādes drošības un energoefektivitātes jautājumiem. Eiropas Savienībai jau ir praktiska pieredze atbalsta sniegšanā šajā reģionā; tas ir viens no iemesliem, kādēļ EESK atkārtoti aicina ES gan uzņemties aktīvāku lomu un mudināt visas piecas valstis uz sadarbību, lai minētās problēmas risinātu visaptveroši, gan arī sekmēt plašāku savstarpēju tirdzniecību ar lauksaimniecības pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

1.7.1.

Komiteja atkārto savu 2011. gadā pausto ieteikumu par savstarpēji saistītajiem, taču sarežģītajiem pārtikas nodrošinājuma, ūdensapgādes drošības un energoefektivitātes jautājumiem. Eiropas Savienībai jau ir praktiska pieredze atbalsta sniegšanā šajā reģionā; tas ir viens no iemesliem, kādēļ EESK atkārtoti aicina ES gan uzņemties aktīvāku lomu un mudināt visas piecas valstis uz sadarbību, lai minētās problēmas risinātu visaptveroši, gan arī sekmēt plašāku savstarpēju tirdzniecību ar lauksaimniecības pārtikas produktiem.

2.   Vispārīgs konteksts

| 2.1. | Nākamā ES prezidentvalsts Latvija par vienu no savām galvenajām ārpolitikas prioritātēm izvirzījusi ES attiecību padziļināšanu ar piecām Vidusāzijas valstīm. 2015. gada sākumā pēc ES Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanas, ko EĀDD veic reizi divos gados, tiks pieņemti Padomes secinājumi. Komitejai tika lūgts aplūkot galvenās problēmas, kas izriet no pašreizējā ģeopolitiskā un stratēģiskā stāvokļa, īpaši aspektos, kuros nepārprotami ir iespējas veidot reālas ES partnerattiecības ar Vidusāzijas valstīm un starp tām. |
| --- | --- |

2.1.

Nākamā ES prezidentvalsts Latvija par vienu no savām galvenajām ārpolitikas prioritātēm izvirzījusi ES attiecību padziļināšanu ar piecām Vidusāzijas valstīm. 2015. gada sākumā pēc ES Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanas, ko EĀDD veic reizi divos gados, tiks pieņemti Padomes secinājumi. Komitejai tika lūgts aplūkot galvenās problēmas, kas izriet no pašreizējā ģeopolitiskā un stratēģiskā stāvokļa, īpaši aspektos, kuros nepārprotami ir iespējas veidot reālas ES partnerattiecības ar Vidusāzijas valstīm un starp tām.

| 2.1.1. | Šo problēmjautājumu lokā ir drošība, izglītība, enerģētika, transports un ekoloģija, kas ietver arī lauku attīstību, tāpat kā plašāki ilgtspējīgas attīstības aspekti, uzņēmējdarbības vide (ieskaitot MVU), tirdzniecība un ieguldījumi. |
| --- | --- |

2.1.1.

Šo problēmjautājumu lokā ir drošība, izglītība, enerģētika, transports un ekoloģija, kas ietver arī lauku attīstību, tāpat kā plašāki ilgtspējīgas attīstības aspekti, uzņēmējdarbības vide (ieskaitot MVU), tirdzniecība un ieguldījumi.

| 2.1.2. | Šajā atzinumā nav vajadzības atkārtot daudzus no vispārējiem faktoriem, kas izklāstīti 2011. gada atzinumā. Tomēr svarīgi atcerēties, ka visas piecas valstis kopā aptver ļoti plašu teritoriju, taču iedzīvotāju kopskaits tajās ir tikai aptuveni 66 miljoni (2013. gadā). Šīs salīdzinoši jaunās valstis vēl tikai veidojas. Neatkarību tās ieguva vien 1991. gadā pēc Padomju Savienības sabrukuma, un nevienā no tām iepriekš nav bijis nacionālās atbrīvošanās kustības. Vairumam ir saspīlētas attiecības ar kaimiņvalstīm, arī tāpēc, ka to oficiālās robežas visai bieži nesakrīt ar etniskajām robežām, un šis fakts var kļūt par augsni vardarbībai. Nelielā vēl atlikusī kopības sajūta tomēr var būt arī negatīvs faktors, jo atgādina par padomju laikiem. Grūtības joprojām rada arī sarežģītā pāreja uz nacionālu tirgus ekonomiku. Daudz nav mainījies arī valdošās elites domāšanas veids: bijušās padomju nomenklatūras administratīvās struktūras pārvērtušās oligarhu, klanu vai ģimeņu pārvaldītās birokrātu aprindās. |
| --- | --- |

2.1.2.

Šajā atzinumā nav vajadzības atkārtot daudzus no vispārējiem faktoriem, kas izklāstīti 2011. gada atzinumā. Tomēr svarīgi atcerēties, ka visas piecas valstis kopā aptver ļoti plašu teritoriju, taču iedzīvotāju kopskaits tajās ir tikai aptuveni 66 miljoni (2013. gadā). Šīs salīdzinoši jaunās valstis vēl tikai veidojas. Neatkarību tās ieguva vien 1991. gadā pēc Padomju Savienības sabrukuma, un nevienā no tām iepriekš nav bijis nacionālās atbrīvošanās kustības. Vairumam ir saspīlētas attiecības ar kaimiņvalstīm, arī tāpēc, ka to oficiālās robežas visai bieži nesakrīt ar etniskajām robežām, un šis fakts var kļūt par augsni vardarbībai. Nelielā vēl atlikusī kopības sajūta tomēr var būt arī negatīvs faktors, jo atgādina par padomju laikiem. Grūtības joprojām rada arī sarežģītā pāreja uz nacionālu tirgus ekonomiku. Daudz nav mainījies arī valdošās elites domāšanas veids: bijušās padomju nomenklatūras administratīvās struktūras pārvērtušās oligarhu, klanu vai ģimeņu pārvaldītās birokrātu aprindās.

| 2.1.3. | Ļoti atšķirīgs ir arī piecu Vidusāzijas valstu attīstības līmenis. Kazahstāna veidojas par reģiona vadošo valsti, ar kuru Eiropas Savienības attiecības progresē visstraujāk. Kirgizstāna un Tadžikistāna ir daudz nabadzīgākas, taču relatīvi atvērtas valstis ar zināmām pilsoniskās sabiedrības attīstības iezīmēm. Pilnveidojas arī ES attiecības ar Uzbekistānu, savukārt Turkmenistāna joprojām ir reģiona visnoslēgtākā valsts, kurā nav patiesi neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības. |
| --- | --- |

2.1.3.

Ļoti atšķirīgs ir arī piecu Vidusāzijas valstu attīstības līmenis. Kazahstāna veidojas par reģiona vadošo valsti, ar kuru Eiropas Savienības attiecības progresē visstraujāk. Kirgizstāna un Tadžikistāna ir daudz nabadzīgākas, taču relatīvi atvērtas valstis ar zināmām pilsoniskās sabiedrības attīstības iezīmēm. Pilnveidojas arī ES attiecības ar Uzbekistānu, savukārt Turkmenistāna joprojām ir reģiona visnoslēgtākā valsts, kurā nav patiesi neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības.

3.   Stratēģiskais krustpunkts

| 3.1. | Neraugoties uz Vidusāzijas skarbo vidi, tās kā stratēģiska krustpunkta nozīme kopš 2011. gada ir palielinājusies. Sava ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ reģions piekļuvē pie transporta ceļiem, kas to savieno ar starptautiskajiem tirgiem, ir lielā mērā atkarīgs no kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

3.1.

Neraugoties uz Vidusāzijas skarbo vidi, tās kā stratēģiska krustpunkta nozīme kopš 2011. gada ir palielinājusies. Sava ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ reģions piekļuvē pie transporta ceļiem, kas to savieno ar starptautiskajiem tirgiem, ir lielā mērā atkarīgs no kaimiņvalstīm.

| 3.1.1. | Krievijas ietekme ir spēcīga, un sakarā ar krīzi Ukrainā un Krievijas atteikšanos ievērot starptautiskos līgumus tai reģionā un starptautiskajā mērogā ir veltīta vēl lielāka uzmanība. Plaši tiek uzskatīts, ka Krievijas prezidents vēlas atjaunot iepriekšējās ietekmes sfēras. Tas savukārt pastiprina bažas par atgriešanos pie aukstā kara laikiem un par to, ka pieaug iespējamie draudi ne tikai valstīm, kas bija Padomju Savienības sastāvā, bet arī plašākām interesēm. Bez tam ir svarīgi par zemu nenovērtēt Krievijas “maigās varas” – kas tiek realizēta ar radio un televīzijas starpniecību – ļoti spēcīgo lomu, kuru vēl vairāk pastiprina tas, ka krievu valoda reģionā ir galvenais komunikācijas līdzeklis un ka ļoti daudzi migranti no reģiona patlaban strādā Krievijā. |
| --- | --- |

3.1.1.

Krievijas ietekme ir spēcīga, un sakarā ar krīzi Ukrainā un Krievijas atteikšanos ievērot starptautiskos līgumus tai reģionā un starptautiskajā mērogā ir veltīta vēl lielāka uzmanība. Plaši tiek uzskatīts, ka Krievijas prezidents vēlas atjaunot iepriekšējās ietekmes sfēras. Tas savukārt pastiprina bažas par atgriešanos pie aukstā kara laikiem un par to, ka pieaug iespējamie draudi ne tikai valstīm, kas bija Padomju Savienības sastāvā, bet arī plašākām interesēm. Bez tam ir svarīgi par zemu nenovērtēt Krievijas “maigās varas” – kas tiek realizēta ar radio un televīzijas starpniecību – ļoti spēcīgo lomu, kuru vēl vairāk pastiprina tas, ka krievu valoda reģionā ir galvenais komunikācijas līdzeklis un ka ļoti daudzi migranti no reģiona patlaban strādā Krievijā.

| 3.1.2. | Starptautiskā sabiedrība īpaši pastiprināti pievēršas un vairāk uzmanības velta enerģētikas (un dabas resursu) jautājumiem, lai arī reģionā jau izpaudās ļoti liela Ķīnas ietekme. Turklāt Afganistānas kara izbeigšanās perspektīva un ASV aizvien mazākā līdzdalība var būt faktori, kas var radīt auglīgu vidi agresīvajam islāmismam un veicināt tā dēvētās “Islāma valsts” izplešanos. |
| --- | --- |

3.1.2.

Starptautiskā sabiedrība īpaši pastiprināti pievēršas un vairāk uzmanības velta enerģētikas (un dabas resursu) jautājumiem, lai arī reģionā jau izpaudās ļoti liela Ķīnas ietekme. Turklāt Afganistānas kara izbeigšanās perspektīva un ASV aizvien mazākā līdzdalība var būt faktori, kas var radīt auglīgu vidi agresīvajam islāmismam un veicināt tā dēvētās “Islāma valsts” izplešanos.

| 3.2. | Daudzi uzskata, ka Vidusāzija ir galvenais reģions, kur vērojama Ķīnas un Krievijas atjaunota sāncensība, savukārt ES ir tikai novērotāja. 2008. gada finanšu krīzes ietekmē Ķīnas pozīcija uzlabojās uz Krievijas rēķina. Enerģētikas jomā attiecības starp abām valstīm nav bijušas vienkāršas, un, uzņemoties aktīvāku lomu Vidusāzijā, Ķīna faktiski ir izaicinājusi Krievijas dominanci šajā reģionā. Tas ar laiku varētu būt pietiekami, lai Krievijai, neskatoties uz pašreizējo saspīlēto stāvokli, vajadzētu veidot ciešākas saiknes ar ES. Jāatzīmē, ka Ķīna (tāpat kā Indija) par Ukrainas krīzi principā nav paudusi viedokli, un daudzi Eiropas paustās bažas nav pilnībā izpratuši. |
| --- | --- |

3.2.

Daudzi uzskata, ka Vidusāzija ir galvenais reģions, kur vērojama Ķīnas un Krievijas atjaunota sāncensība, savukārt ES ir tikai novērotāja. 2008. gada finanšu krīzes ietekmē Ķīnas pozīcija uzlabojās uz Krievijas rēķina. Enerģētikas jomā attiecības starp abām valstīm nav bijušas vienkāršas, un, uzņemoties aktīvāku lomu Vidusāzijā, Ķīna faktiski ir izaicinājusi Krievijas dominanci šajā reģionā. Tas ar laiku varētu būt pietiekami, lai Krievijai, neskatoties uz pašreizējo saspīlēto stāvokli, vajadzētu veidot ciešākas saiknes ar ES. Jāatzīmē, ka Ķīna (tāpat kā Indija) par Ukrainas krīzi principā nav paudusi viedokli, un daudzi Eiropas paustās bažas nav pilnībā izpratuši.

| 3.2.1. | Ķīna ir arī viens no galvenajiem dalībniekiem Šanhajas sadarbības organizācijā (Shanghai Cooperation Organisation, SCO), kurā ietilpst arī Vidusāzijas valstis, Krievija un Irāna. Minēto organizāciju sākotnēji izveidoja, lai risinātu robežu jautājumus, taču Ķīna to izmantoja, lai sevi popularizētu jaunajās valstīs un uzlabotu savu pozīciju Siņdžanā (Xinjiang) savā robežas pusē. Krievijai SCO ir bijusi svarīgs līdzeklis, lai aizstāvētu savu ietekmes sfēru pret Ķīnu, bet tā ir arī kopīgs forums, kur var apspriest drošības jautājumus, tostarp terorismu, ekstrēmismu un separātismu (trīs “ļaunos spēkus”). |
| --- | --- |

3.2.1.

Ķīna ir arī viens no galvenajiem dalībniekiem Šanhajas sadarbības organizācijā (Shanghai Cooperation Organisation, SCO), kurā ietilpst arī Vidusāzijas valstis, Krievija un Irāna. Minēto organizāciju sākotnēji izveidoja, lai risinātu robežu jautājumus, taču Ķīna to izmantoja, lai sevi popularizētu jaunajās valstīs un uzlabotu savu pozīciju Siņdžanā (Xinjiang) savā robežas pusē. Krievijai SCO ir bijusi svarīgs līdzeklis, lai aizstāvētu savu ietekmes sfēru pret Ķīnu, bet tā ir arī kopīgs forums, kur var apspriest drošības jautājumus, tostarp terorismu, ekstrēmismu un separātismu (trīs “ļaunos spēkus”).

| 3.2.2. | Ķīnas aizvien pieaugošā loma reģionā kļuva redzama 2013. gadā, kad prezidents Xi uzsāka savu iniciatīvu “Zīda ceļa ekonomiskā josla” (Silk Road Economic Belt), kurai bija piešķirti 16,3 miljardi USD un kuras mērķis ir veidot ciešāku saikni ar Eiropu, kā arī iesaistīt valstis, kas atrodas gar šo joslu. Ķīnas saimnieciskā darbība reģionā pastiprinājās, jo tai vajadzēja iegūt enerģiju; tā būvēja ceļus un cauruļvadus un īpaši daudz ieguldīja Turkmenistānas gāzes atradnēs; iespējams, ka šie ieguldījumi pārsniedz Turkmenistānas pašreizējo ieguves spēju, taču tie ir atbilstoši tās plašajām rezervēm. Krievijas ziņu aģentūra “Novosti” ziņoja (8), ka Krievija ir piedāvājusi Tadžikistānai palīdzību 6,7 miljonu USD apmērā lauku pārstrukturēšanai, turpretī Tadžikistānas ministrs vēlāk izdevumam “Financial Times” paziņoja, ka Ķīna ir paredzējusi līdz 2017. gadam tajā ieguldīt vismaz 6 miljardus USD (gandrīz 70 % no Tadžikistānas IKP 2013. gadā, un šīs summa vairāk nekā 40 reizes pārsniedz šajā valstī veikto ikgadējo ārvalstu tiešo ieguldījumu apjomu (9)). |
| --- | --- |

3.2.2.

Ķīnas aizvien pieaugošā loma reģionā kļuva redzama 2013. gadā, kad prezidents Xi uzsāka savu iniciatīvu “Zīda ceļa ekonomiskā josla” (Silk Road Economic Belt), kurai bija piešķirti 16,3 miljardi USD un kuras mērķis ir veidot ciešāku saikni ar Eiropu, kā arī iesaistīt valstis, kas atrodas gar šo joslu. Ķīnas saimnieciskā darbība reģionā pastiprinājās, jo tai vajadzēja iegūt enerģiju; tā būvēja ceļus un cauruļvadus un īpaši daudz ieguldīja Turkmenistānas gāzes atradnēs; iespējams, ka šie ieguldījumi pārsniedz Turkmenistānas pašreizējo ieguves spēju, taču tie ir atbilstoši tās plašajām rezervēm. Krievijas ziņu aģentūra “Novosti” ziņoja (8), ka Krievija ir piedāvājusi Tadžikistānai palīdzību 6,7 miljonu USD apmērā lauku pārstrukturēšanai, turpretī Tadžikistānas ministrs vēlāk izdevumam “Financial Times” paziņoja, ka Ķīna ir paredzējusi līdz 2017. gadam tajā ieguldīt vismaz 6 miljardus USD (gandrīz 70 % no Tadžikistānas IKP 2013. gadā, un šīs summa vairāk nekā 40 reizes pārsniedz šajā valstī veikto ikgadējo ārvalstu tiešo ieguldījumu apjomu (9)).

| 3.2.3. | Tomēr – tāpat kā Āfrikā – Ķīnas ieguldījums izpaužas arī kā masveidīgs Ķīnas darbaspēka un inženiertehnisko prasmju imports, kas ir bijis cēlonis tās zināmai nepopularitātei, kura Tadžikistānā, iespējams, ir saasinājusies arī tāpēc, ka daudzi vietējie darba ņēmēji strādā Krievijā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tomēr – tāpat kā Āfrikā – Ķīnas ieguldījums izpaužas arī kā masveidīgs Ķīnas darbaspēka un inženiertehnisko prasmju imports, kas ir bijis cēlonis tās zināmai nepopularitātei, kura Tadžikistānā, iespējams, ir saasinājusies arī tāpēc, ka daudzi vietējie darba ņēmēji strādā Krievijā.

| 3.3. | 2015. gada 1. janvārī Krievijas vadībā darbību uzsāks Eirāzijas Ekonomikas savienība, kas ir bijušās Muitas savienības pēctece. Kazahstāna būs tās dalībvalsts, iespējams, arī Kirgizstāna, lai arī tas var kaitēt Kazahstānas plaukstošajai tirdzniecībai, kuras pamatā ir tās starpnieka pozīcija eksportam no Ķīnas. Iespējams, ka arī Tadžikistānai nav citas alternatīvas kā pievienoties, vēl jo vairāk tādēļ, ka 52 % no valsts IKP veido naudas pārvedumi, ko uz mājām sūta Krievijā strādājošie Tadžikijas iedzīvotāji. Tomēr gan Uzbekistāna, gan Turkmenistāna vēl joprojām ir piesardzīgākas attiecībā uz intensīvāku saikņu ar Krieviju atjaunošanu. |
| --- | --- |

3.3.

2015. gada 1. janvārī Krievijas vadībā darbību uzsāks Eirāzijas Ekonomikas savienība, kas ir bijušās Muitas savienības pēctece. Kazahstāna būs tās dalībvalsts, iespējams, arī Kirgizstāna, lai arī tas var kaitēt Kazahstānas plaukstošajai tirdzniecībai, kuras pamatā ir tās starpnieka pozīcija eksportam no Ķīnas. Iespējams, ka arī Tadžikistānai nav citas alternatīvas kā pievienoties, vēl jo vairāk tādēļ, ka 52 % no valsts IKP veido naudas pārvedumi, ko uz mājām sūta Krievijā strādājošie Tadžikijas iedzīvotāji. Tomēr gan Uzbekistāna, gan Turkmenistāna vēl joprojām ir piesardzīgākas attiecībā uz intensīvāku saikņu ar Krieviju atjaunošanu.

| 3.3.1. | Savukārt Kazahstāna minēto Savienību uztver galvenokārt kā ekonomisku nevis politisku savienību. Tā vēlas, lai tiktu uzturēts līdzsvars starp dažādajām ārējām starptautiskajām interesēm. Kazahstāna vēlas pēc iespējas ātrāk parafēt nesen noslēgto paplašināto partnerības un sadarbības nolīgumu ar ES, un tā ir pirmā Vidusāzijas valsts, kas ir pievienojusies Āzijas un Eiropas sanāksmei (ASEM) (10). Jāpauž nožēla, ka Kazahstānas pieteikums pievienoties PTO netika noslēgts PTO ministru sanāksmē 2013. gadā, un daudzi uzskata, ka tā cēlonis ir kavēšanās no lielā Eirāzijas kaimiņa puses. |
| --- | --- |

3.3.1.

Savukārt Kazahstāna minēto Savienību uztver galvenokārt kā ekonomisku nevis politisku savienību. Tā vēlas, lai tiktu uzturēts līdzsvars starp dažādajām ārējām starptautiskajām interesēm. Kazahstāna vēlas pēc iespējas ātrāk parafēt nesen noslēgto paplašināto partnerības un sadarbības nolīgumu ar ES, un tā ir pirmā Vidusāzijas valsts, kas ir pievienojusies Āzijas un Eiropas sanāksmei (ASEM) (10). Jāpauž nožēla, ka Kazahstānas pieteikums pievienoties PTO netika noslēgts PTO ministru sanāksmē 2013. gadā, un daudzi uzskata, ka tā cēlonis ir kavēšanās no lielā Eirāzijas kaimiņa puses.

| 3.4. | Lai arī islāmistu agresivitāte nav pārāk plaši izplatīta (reliģiskais fanātisms bija nozīmīgs faktors pagājušā gadsimta 90. gados notikušajā pilsoņu karā Tadžikistānā), visi režīmi īsteno agresīvu laicīgo politiku, kas stāvokli tikai pasliktina, ņemot vērā aizvien lielāko pieprasījumu nodrošināt musulmaņu izglītību, tostarp sieviešu vidū. Vairums iedzīvotāju ir sunnīti, un reģiona cīnītāji ir piedalījušies kaujās Sīrijā. Irāna ir ieinteresēta stiprināt savas saiknes reģionā ne tikai transporta un enerģētikas infrastruktūras ziņā (un saikni ar Ķīnu), bet arī kultūras un valodas jomā. Tadžikijā un daudzās Uzbekijas daļās (piemēram, Samarkandā, Buhārā) iedzīvotāji runā persiešu valodā. Tā kā citas nozīmīgas vietējās valodas pieder tjurku valodu saimei, arī Turcijai ir nozīmīgas intereses šajā reģionā. |
| --- | --- |

3.4.

Lai arī islāmistu agresivitāte nav pārāk plaši izplatīta (reliģiskais fanātisms bija nozīmīgs faktors pagājušā gadsimta 90. gados notikušajā pilsoņu karā Tadžikistānā), visi režīmi īsteno agresīvu laicīgo politiku, kas stāvokli tikai pasliktina, ņemot vērā aizvien lielāko pieprasījumu nodrošināt musulmaņu izglītību, tostarp sieviešu vidū. Vairums iedzīvotāju ir sunnīti, un reģiona cīnītāji ir piedalījušies kaujās Sīrijā. Irāna ir ieinteresēta stiprināt savas saiknes reģionā ne tikai transporta un enerģētikas infrastruktūras ziņā (un saikni ar Ķīnu), bet arī kultūras un valodas jomā. Tadžikijā un daudzās Uzbekijas daļās (piemēram, Samarkandā, Buhārā) iedzīvotāji runā persiešu valodā. Tā kā citas nozīmīgas vietējās valodas pieder tjurku valodu saimei, arī Turcijai ir nozīmīgas intereses šajā reģionā.

4.   Potenciāls attīstīt spēcīgāku ES un Vidusāzijas partnerību

| 4.1. | Komitejas 2011. gada atzinumā atzīts, ka Eiropas Savienībai reģionā ir salīdzinoši vāja loma. Eiropas Savienība 2007. gada jūlijā uzsāka īstenot savu Vidusāzijas stratēģiju, un to tagad, kā plānots, atkal pārskatīs. Lai arī tirdzniecības apjomi ir zemi, ES ir nozīmīgs tirdzniecības partneris visām reģiona valstīm, īpaši Kazahstānai. 2013. gadā Eiropas Savienības īpatsvars Kazahstānas kopējā tirdzniecības apjomā bija 38 %, un uz ES bija orientētas divas trešdaļas tās eksporta (galvenokārt enerģija). Tomēr kopējais ES imports no reģiona bija tikai 24,9 miljardi EUR un eksports 10,6 miljardi EUR, un tas ir 1 % kopējā ES tirdzniecības apjoma. |
| --- | --- |

4.1.

Komitejas 2011. gada atzinumā atzīts, ka Eiropas Savienībai reģionā ir salīdzinoši vāja loma. Eiropas Savienība 2007. gada jūlijā uzsāka īstenot savu Vidusāzijas stratēģiju, un to tagad, kā plānots, atkal pārskatīs. Lai arī tirdzniecības apjomi ir zemi, ES ir nozīmīgs tirdzniecības partneris visām reģiona valstīm, īpaši Kazahstānai. 2013. gadā Eiropas Savienības īpatsvars Kazahstānas kopējā tirdzniecības apjomā bija 38 %, un uz ES bija orientētas divas trešdaļas tās eksporta (galvenokārt enerģija). Tomēr kopējais ES imports no reģiona bija tikai 24,9 miljardi EUR un eksports 10,6 miljardi EUR, un tas ir 1 % kopējā ES tirdzniecības apjoma.

| 4.1.1. | Jāizmanto visas iespējas, lai palielinātu tirdzniecības apjomus ar visām valstīm un ieguldījumus tajās, kā arī izvērstu sociālo partneru kā nozīmīgu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku lomu un darbību. |
| --- | --- |

4.1.1.

Jāizmanto visas iespējas, lai palielinātu tirdzniecības apjomus ar visām valstīm un ieguldījumus tajās, kā arī izvērstu sociālo partneru kā nozīmīgu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku lomu un darbību.

| 4.1.2. | Kirgizstāna ir tiesīga saņemt ar VPS (11) saistītās priekšrocības, bet Uzbekistāna un Tadžikistāna vēl nav pieteikušās uz VPS+, neapšaubāmi ar to saistīto nosacījumu dēļ. Turkmenistāna 2016. gadā zaudēs savas tiesības uz VPS, ņemot vērā tās pārklasificēšanu par valsti ar “vidēju ienākumu” līmeni. Tā kā tikai Kirgizstāna un Tadžikistāna ir PTO dalībvalstis, brīvās tirdzniecības nolīgumi – īpaši tāda veida nolīgumi, ko ES ir noslēgusi ar Ukrainu, Gruziju un Moldovu – nav paredzēti. Tomēr Eiropas Savienībai uz Vidusāziju jāraugās pēc iespējas daudz ciešāk, ņemot vērā savu Austrumu partnerību un Melnās jūras reģiona stratēģiju. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kirgizstāna ir tiesīga saņemt ar VPS (11) saistītās priekšrocības, bet Uzbekistāna un Tadžikistāna vēl nav pieteikušās uz VPS+, neapšaubāmi ar to saistīto nosacījumu dēļ. Turkmenistāna 2016. gadā zaudēs savas tiesības uz VPS, ņemot vērā tās pārklasificēšanu par valsti ar “vidēju ienākumu” līmeni. Tā kā tikai Kirgizstāna un Tadžikistāna ir PTO dalībvalstis, brīvās tirdzniecības nolīgumi – īpaši tāda veida nolīgumi, ko ES ir noslēgusi ar Ukrainu, Gruziju un Moldovu – nav paredzēti. Tomēr Eiropas Savienībai uz Vidusāziju jāraugās pēc iespējas daudz ciešāk, ņemot vērā savu Austrumu partnerību un Melnās jūras reģiona stratēģiju.

| 4.2. | Vidusāzijas reģions paver nozīmīgu iespēju stiprināt ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, iedibinot ciešāku sadarbību, īpaši enerģētikas un transporta jomās. Šī iespēja padziļināti jāizpēta, jo abu pušu mērķis ir palielināt enerģijas piegādi no reģiona. |
| --- | --- |

4.2.

Vidusāzijas reģions paver nozīmīgu iespēju stiprināt ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, iedibinot ciešāku sadarbību, īpaši enerģētikas un transporta jomās. Šī iespēja padziļināti jāizpēta, jo abu pušu mērķis ir palielināt enerģijas piegādi no reģiona.

| 4.2.1. | Ņemot vērā ļoti lielos ogļūdeņražu, īpaši dabasgāzes, resursus Vidusāzijā, pašreiz šie mērķi netiek neuztverti kā sīvi konkurējoši. Līdz ar iedzīvotāju skaita pieaugumu un ekonomikas izaugsmi reģionā, protams, palielināsies iekšējais enerģijas pieprasījums, bet šeit ir arī ievērojamas neizmantotas iespējas uzlabot energoefektivitāti un izmantot atjaunojamos energoresursus. Pastāv ļoti lielas iespējas paplašināt sadarbību šajās jomās, jo Eiropas Savienība ir attīstījusi ievērojamas zināšanas šajās politikas jomās un spēcīgu ilgtspējīgas enerģijas rūpniecību, un pastāv iespējas reģionā izvērst sadarbību ar EITI
   (12) – tas ietver arī lielāku pārredzamību attiecībā uz valdības ienākumiem no enerģijas avotiem un pilsoniskās sabiedrības lomas stiprināšanu. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ņemot vērā ļoti lielos ogļūdeņražu, īpaši dabasgāzes, resursus Vidusāzijā, pašreiz šie mērķi netiek neuztverti kā sīvi konkurējoši. Līdz ar iedzīvotāju skaita pieaugumu un ekonomikas izaugsmi reģionā, protams, palielināsies iekšējais enerģijas pieprasījums, bet šeit ir arī ievērojamas neizmantotas iespējas uzlabot energoefektivitāti un izmantot atjaunojamos energoresursus. Pastāv ļoti lielas iespējas paplašināt sadarbību šajās jomās, jo Eiropas Savienība ir attīstījusi ievērojamas zināšanas šajās politikas jomās un spēcīgu ilgtspējīgas enerģijas rūpniecību, un pastāv iespējas reģionā izvērst sadarbību ar EITI
   (12) – tas ietver arī lielāku pārredzamību attiecībā uz valdības ienākumiem no enerģijas avotiem un pilsoniskās sabiedrības lomas stiprināšanu.

| 4.3. | Eiropas Savienībai Eiropas–Kaukāza–Āzijas transporta koridors (TRACECA) vēl joprojām ir svarīga iniciatīva. Tā ir starptautiska programma, kuras mērķis ir stiprināt ekonomiskās attiecības, tirdzniecību un transporta savienojumus no Melnās jūras baseina uz Dienvidkaukāzu un Vidusāziju, pamatojoties uz esošajām transporta sistēmām. Programma atspoguļo tās 13 dalībvalstu politisko gribu un kopīgos centienus – tajā piedalās arī attiecīgās valstis, kas bijušas Padomju Savienības sastāvā, un Vidusāzijas valstis (izņemot Turkmenistānu), Turcija, Bulgārija un Rumānija. |
| --- | --- |

4.3.

Eiropas Savienībai Eiropas–Kaukāza–Āzijas transporta koridors (TRACECA) vēl joprojām ir svarīga iniciatīva. Tā ir starptautiska programma, kuras mērķis ir stiprināt ekonomiskās attiecības, tirdzniecību un transporta savienojumus no Melnās jūras baseina uz Dienvidkaukāzu un Vidusāziju, pamatojoties uz esošajām transporta sistēmām. Programma atspoguļo tās 13 dalībvalstu politisko gribu un kopīgos centienus – tajā piedalās arī attiecīgās valstis, kas bijušas Padomju Savienības sastāvā, un Vidusāzijas valstis (izņemot Turkmenistānu), Turcija, Bulgārija un Rumānija.

| 4.3.1. | Modernas un sadarbspējīgas ceļu un stratēģiskas dzelzceļa infrastruktūras izveide gar “zīda ceļu” ir projekts, kurā lielā mērā ir ieinteresēta gan Ķīna, gan ES un Krievija. Šā reģiona sekmīga integrācija, pateicoties modernai un uzticamai infrastruktūrai, pavērtu nozīmīgu iespēju ne tikai paplašināt reģionālās ekonomikas integrāciju, bet arī veicināt cilvēku mobilitāti un daudzkultūru apmaiņu, un tas savukārt radītu labāku vidi tiesiskuma un demokrātijas sekmēšanai. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē Latvijas prezidentūras nodomu īpašu uzmanību pievērst multimodālu transporta savienojumu attīstīšanai Eirāzijā. |
| --- | --- |

4.3.1.

Modernas un sadarbspējīgas ceļu un stratēģiskas dzelzceļa infrastruktūras izveide gar “zīda ceļu” ir projekts, kurā lielā mērā ir ieinteresēta gan Ķīna, gan ES un Krievija. Šā reģiona sekmīga integrācija, pateicoties modernai un uzticamai infrastruktūrai, pavērtu nozīmīgu iespēju ne tikai paplašināt reģionālās ekonomikas integrāciju, bet arī veicināt cilvēku mobilitāti un daudzkultūru apmaiņu, un tas savukārt radītu labāku vidi tiesiskuma un demokrātijas sekmēšanai. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē Latvijas prezidentūras nodomu īpašu uzmanību pievērst multimodālu transporta savienojumu attīstīšanai Eirāzijā.

| 4.4. | Kazahstānā ir ļoti lielas dabas resursu un fosilā kurināmā rezerves, un daudzas no tām nav izmantotas; ražošanas ziņā kalnrūpniecības nozarē vēl pastāv plašs nerealizēts potenciāls (13). Kazahstānā un Uzbekistānā ir bagātīgi naftas un gāzes resursi, savukārt Turkmenistānā vienā pašā atrodas vairāk nekā 9 % no visām dabasgāzes rezervēm pasaulē (14). No otras puses, Kirgizstānai un Tadžikistānai vēl ir jāattīsta savs hidroelektrostaciju potenciāls un iespējas, ko paver vērtīgi minerālu resursi (15). Uzbekistāna un Turkmenistāna ir starp pasaulē 10 nozīmīgākajām kokvilnas ražotājvalstīm, lai arī tām trūkst ūdens resursu šai kultūrai, kurai ļoti vajadzīgs ūdens. |
| --- | --- |

4.4.

Kazahstānā ir ļoti lielas dabas resursu un fosilā kurināmā rezerves, un daudzas no tām nav izmantotas; ražošanas ziņā kalnrūpniecības nozarē vēl pastāv plašs nerealizēts potenciāls (13). Kazahstānā un Uzbekistānā ir bagātīgi naftas un gāzes resursi, savukārt Turkmenistānā vienā pašā atrodas vairāk nekā 9 % no visām dabasgāzes rezervēm pasaulē (14). No otras puses, Kirgizstānai un Tadžikistānai vēl ir jāattīsta savs hidroelektrostaciju potenciāls un iespējas, ko paver vērtīgi minerālu resursi (15). Uzbekistāna un Turkmenistāna ir starp pasaulē 10 nozīmīgākajām kokvilnas ražotājvalstīm, lai arī tām trūkst ūdens resursu šai kultūrai, kurai ļoti vajadzīgs ūdens.

| 4.5. | Tomēr Eiropas Savienība Vidusāzijā neiegūs simpātijas, ja tai būs tikai ekonomiski mērķi. Viena trešā daļa Kirgizstānas un Tadžikistānas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības robežas. Kirgizstānā vairāk nekā divas trešdaļas darbspējīgā vecuma iedzīvotāju ir nodarbināti neformālajā sektorā. Vairāk nekā miljons Tadžikistānas un apmēram pusmiljons Kirgizstānas iedzīvotāju strādā ārzemēs, galvenokārt Krievijā vai Kazahstānā; tas ir arī tāpēc, ka Tadžikistānā un Kirgizstānā ir augsts jauniešu bezdarba līmenis. Neskatoties uz sieviešu juridisko līdztiesību, vēl joprojām pastāv dzimumu nevienlīdzība atalgojuma ziņā, kas daļēji ir saistīta ar sieviešu nodarbinātības zemo līmeni un zemu apmaksātām profesijām. Sievietēm ir arī mazākas izglītības iespējas. |
| --- | --- |

4.5.

Tomēr Eiropas Savienība Vidusāzijā neiegūs simpātijas, ja tai būs tikai ekonomiski mērķi. Viena trešā daļa Kirgizstānas un Tadžikistānas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības robežas. Kirgizstānā vairāk nekā divas trešdaļas darbspējīgā vecuma iedzīvotāju ir nodarbināti neformālajā sektorā. Vairāk nekā miljons Tadžikistānas un apmēram pusmiljons Kirgizstānas iedzīvotāju strādā ārzemēs, galvenokārt Krievijā vai Kazahstānā; tas ir arī tāpēc, ka Tadžikistānā un Kirgizstānā ir augsts jauniešu bezdarba līmenis. Neskatoties uz sieviešu juridisko līdztiesību, vēl joprojām pastāv dzimumu nevienlīdzība atalgojuma ziņā, kas daļēji ir saistīta ar sieviešu nodarbinātības zemo līmeni un zemu apmaksātām profesijām. Sievietēm ir arī mazākas izglītības iespējas.

| 4.6. | Tāpēc šajā atzinumā ir iekļauti vairāki nozīmīgi ieteikumi attiecībā uz energoefektivitāti un ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitāti, kā arī pārtikas nodrošinājumu (kas ir nozīmīgs jautājums Tadžikistānā), ūdensapgādes drošību un energoapgādi, atkārtojot jau 2011. gada atzinumā izvirzītos ieteikumus. |
| --- | --- |

4.6.

Tāpēc šajā atzinumā ir iekļauti vairāki nozīmīgi ieteikumi attiecībā uz energoefektivitāti un ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitāti, kā arī pārtikas nodrošinājumu (kas ir nozīmīgs jautājums Tadžikistānā), ūdensapgādes drošību un energoapgādi, atkārtojot jau 2011. gada atzinumā izvirzītos ieteikumus.

5.   Pilsoniskās sabiedrības loma

| 5.1. | EESK pauž pārliecību, ka kontaktu ar vietējo pilsonisko sabiedrību attīstīšana ir viens no labākajiem veidiem, kas Eiropas Savienībai paver iespēju būt maksimāli efektīvai. Turklāt ir svarīgi to darīt pozitīvā veidā, arī censties novērst un mazināt reģiona valstu valdību pieaugošās bažas par pilsoniskās sabiedrības lomu (16). To var veicināt, sekmējot plašākus kontaktus un apmaiņu starp jauniešiem. Komiteja atzinīgi vērtē plašo atbalstu, kas Vidusāzijai paredzēts saskaņā ar paplašināto ES Erasmus+ programmu; tās mērķis ir veicināt dziļākās saiknes izglītības jomā un mobilitāti augstākās izglītības līmenī, ideālā gadījumā arī atvieglojot vīzu režīmu un paredzot mācību maksas atcelšanu reģiona apdāvinātākajiem studentiem. |
| --- | --- |

5.1.

EESK pauž pārliecību, ka kontaktu ar vietējo pilsonisko sabiedrību attīstīšana ir viens no labākajiem veidiem, kas Eiropas Savienībai paver iespēju būt maksimāli efektīvai. Turklāt ir svarīgi to darīt pozitīvā veidā, arī censties novērst un mazināt reģiona valstu valdību pieaugošās bažas par pilsoniskās sabiedrības lomu (16). To var veicināt, sekmējot plašākus kontaktus un apmaiņu starp jauniešiem. Komiteja atzinīgi vērtē plašo atbalstu, kas Vidusāzijai paredzēts saskaņā ar paplašināto ES Erasmus+ programmu; tās mērķis ir veicināt dziļākās saiknes izglītības jomā un mobilitāti augstākās izglītības līmenī, ideālā gadījumā arī atvieglojot vīzu režīmu un paredzot mācību maksas atcelšanu reģiona apdāvinātākajiem studentiem.

| 5.1.1. | Vidējās izglītības līmenis ir vēl viena svarīga joma, kurā ES var aktīvāk darboties un sniegt atbalstu, arī sniedzot plašāku informāciju vietējās valodās par Eiropas Savienību un paplašinot savu darbības lauku, lai iesaistītu vecākus. Dažās valstīs izglītības sistēmas stāvoklis pasliktinās; trūkst drukāto grāmatu vidusskolām un labu izglītību kopumā uzskata par elitāru lietu, arī augstskolu augsto mācību maksu dēļ. Varētu būt lietderīgi ieguldīt arī pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt skolotājus vietējā līmenī; tas varētu būt viens no lauku attīstības pasākumiem. Nopietni būtu jāapsver arī iespēja nodrošināt plašsaziņas līdzekļu pastiprinātu klātbūtni reģionā, izmantojot Eiropas televīzijas un radio tīklus, piemēram, Euronews vai Euranet, kas pārraidītu programmas vietējās valodās. |
| --- | --- |

5.1.1.

Vidējās izglītības līmenis ir vēl viena svarīga joma, kurā ES var aktīvāk darboties un sniegt atbalstu, arī sniedzot plašāku informāciju vietējās valodās par Eiropas Savienību un paplašinot savu darbības lauku, lai iesaistītu vecākus. Dažās valstīs izglītības sistēmas stāvoklis pasliktinās; trūkst drukāto grāmatu vidusskolām un labu izglītību kopumā uzskata par elitāru lietu, arī augstskolu augsto mācību maksu dēļ. Varētu būt lietderīgi ieguldīt arī pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt skolotājus vietējā līmenī; tas varētu būt viens no lauku attīstības pasākumiem. Nopietni būtu jāapsver arī iespēja nodrošināt plašsaziņas līdzekļu pastiprinātu klātbūtni reģionā, izmantojot Eiropas televīzijas un radio tīklus, piemēram, Euronews vai Euranet, kas pārraidītu programmas vietējās valodās.

| 5.2. | Komiteja savā 2011. gada atzinumā analizēja plašākas neatkarīgi organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu un darbību Vidusāzijā. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka kopš tā laikā stāvoklis nav ievērojami uzlabojies nevienā no piecām iepriekš minētajām valstīm. Valdības pieaugošās bažas ir izpaudušās kā lielāks spiediens uz NVO, plašsaziņas līdzekļiem un opozīcijas pārstāvjiem. Kazahstānā 2011. gada beigās naftas uzņēmu darbinieku protestos bija 14 bojāgājušie un daudzi ievainotie. Tā rezultātā pastiprinājās valdības aizdomas pret neatkarīgām arodbiedrībām, galvenais opozīcijas līderis nonāca ieslodzījumā un tika aizliegti vairāki plašsaziņas līdzekļu kanāli. |
| --- | --- |

5.2.

Komiteja savā 2011. gada atzinumā analizēja plašākas neatkarīgi organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu un darbību Vidusāzijā. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka kopš tā laikā stāvoklis nav ievērojami uzlabojies nevienā no piecām iepriekš minētajām valstīm. Valdības pieaugošās bažas ir izpaudušās kā lielāks spiediens uz NVO, plašsaziņas līdzekļiem un opozīcijas pārstāvjiem. Kazahstānā 2011. gada beigās naftas uzņēmu darbinieku protestos bija 14 bojāgājušie un daudzi ievainotie. Tā rezultātā pastiprinājās valdības aizdomas pret neatkarīgām arodbiedrībām, galvenais opozīcijas līderis nonāca ieslodzījumā un tika aizliegti vairāki plašsaziņas līdzekļu kanāli.

| 5.2.1. | Kirgizstāna un Kazahstāna kā valstis, kurās pilsoniskā sabiedrība ir dinamiskāka, sāka stiprināt savas saiknes ar starptautiskajām NVO. Kazahstāna uzsāka pētījumu par “citu valstu” (t. i., Krievijas) pieredzi, savukārt Kirgizstānas parlamenta deputāti atkārtoti ierosināja likumprojektu, ko iedvesmojuši Krievijas tiesību akti. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kirgizstāna un Kazahstāna kā valstis, kurās pilsoniskā sabiedrība ir dinamiskāka, sāka stiprināt savas saiknes ar starptautiskajām NVO. Kazahstāna uzsāka pētījumu par “citu valstu” (t. i., Krievijas) pieredzi, savukārt Kirgizstānas parlamenta deputāti atkārtoti ierosināja likumprojektu, ko iedvesmojuši Krievijas tiesību akti.

| 5.3. | 2011. gada atzinumā īpaša uzmanība bija veltīta arī tradicionālajiem kopienu/pašpalīdzības apvienību veidiem, kas raksturīgi laukiem (ashar/hashar) (piemēram, kopienas infrastruktūras uzlabošanai) un kuru tradīcijas dziļi sakņojas Vidusāzijas nomadu un apmetņu apgabalos. Šīs kopienas atdzīvojās pēc sociālisma sistēmas sabrukuma pagājušā gadsimta 90. gados, īpaši sociālajā jomā. Lai arī ashar kopienām parasti nav oficiālu struktūru, dažas no tām ir institucionalizētas un reģistrētas kā NVO. Starptautiskajiem līdzekļu devējiem šīs grupas piedāvā pamatu projektiem, kas attīsta lauku kopienas. |
| --- | --- |

5.3.

2011. gada atzinumā īpaša uzmanība bija veltīta arī tradicionālajiem kopienu/pašpalīdzības apvienību veidiem, kas raksturīgi laukiem (ashar/hashar) (piemēram, kopienas infrastruktūras uzlabošanai) un kuru tradīcijas dziļi sakņojas Vidusāzijas nomadu un apmetņu apgabalos. Šīs kopienas atdzīvojās pēc sociālisma sistēmas sabrukuma pagājušā gadsimta 90. gados, īpaši sociālajā jomā. Lai arī ashar kopienām parasti nav oficiālu struktūru, dažas no tām ir institucionalizētas un reģistrētas kā NVO. Starptautiskajiem līdzekļu devējiem šīs grupas piedāvā pamatu projektiem, kas attīsta lauku kopienas.

| 5.3.1. | Komiteja pauž nožēlu, ka ES parasti finansē labi izveidotas NVO, bet atzīmē, ka ashar/hashar pamatā ir pirmspadomju laika tradīcijas, kas bieži neatbilst līdzekļu devēju vērtībām, arī no tā viedokļa, ka lēmumus pieņem “gudrajie vecākie” (aksakals). Ja viņi uzskata, ka projekts nav vajadzīgs, kopiena šo lēmumu stingri ievēro, un tas kavē īstenošanu. |
| --- | --- |

5.3.1.

Komiteja pauž nožēlu, ka ES parasti finansē labi izveidotas NVO, bet atzīmē, ka ashar/hashar pamatā ir pirmspadomju laika tradīcijas, kas bieži neatbilst līdzekļu devēju vērtībām, arī no tā viedokļa, ka lēmumus pieņem “gudrajie vecākie” (aksakals). Ja viņi uzskata, ka projekts nav vajadzīgs, kopiena šo lēmumu stingri ievēro, un tas kavē īstenošanu.

| 5.4. | Pēc tam, kad ES 2007. gadā nāca klajā ar stratēģiju Vidusāzijas reģionam, tika izveidots ES Cilvēktiesību dialoga process, un kopš tā laika ar vairumu valstu ir notikušas sešas šādu dialogu kārtas (astoņas ar Uzbekistānu, piecas ar Kirgizstānu). |
| --- | --- |

5.4.

Pēc tam, kad ES 2007. gadā nāca klajā ar stratēģiju Vidusāzijas reģionam, tika izveidots ES Cilvēktiesību dialoga process, un kopš tā laika ar vairumu valstu ir notikušas sešas šādu dialogu kārtas (astoņas ar Uzbekistānu, piecas ar Kirgizstānu).

| 5.4.1. | Pirms un pēc katras dialoga kārtas Eiropas Ārējās darbības dienests Briselē organizē informatīvas sanāksmes pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tomēr tikšanās ar Vidusāzijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām uz vietas ir notikušas tikai ad hoc veidā, vairumā gadījumu pirms dialoga. Šie vietējie semināri ir forums, kur Vidusāzijas un Eiropas valstu pilsoniskā sabiedrība attiecīgajai valstij aktuālos cilvēktiesību jautājumus var apspriest ar ES un valdību pārstāvjiem, kas savstarpēji vienojas par darba kārtību. Šajos semināros izstrādātos pilsoniskās sabiedrības ieteikumus pilnībā jāiekļauj dialogos par cilvēktiesību jautājumiem. |
| --- | --- |

5.4.1.

Pirms un pēc katras dialoga kārtas Eiropas Ārējās darbības dienests Briselē organizē informatīvas sanāksmes pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tomēr tikšanās ar Vidusāzijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām uz vietas ir notikušas tikai ad hoc veidā, vairumā gadījumu pirms dialoga. Šie vietējie semināri ir forums, kur Vidusāzijas un Eiropas valstu pilsoniskā sabiedrība attiecīgajai valstij aktuālos cilvēktiesību jautājumus var apspriest ar ES un valdību pārstāvjiem, kas savstarpēji vienojas par darba kārtību. Šajos semināros izstrādātos pilsoniskās sabiedrības ieteikumus pilnībā jāiekļauj dialogos par cilvēktiesību jautājumiem.

| 5.4.2. | Cilvēktiesību dialogu un ar tiem saistīto pilsoniskās sabiedrības semināru nozīmība un ietekme atšķiras. Tikai Kirgizstānā un Tadžikistānā semināriem ir bijusi ietekme uz reālo stāvokli cilvēktiesību jomā un uz dialogu ar valdībām, un pēc tam ir ieviestas dažas konkrētas likumdošanas izmaiņas (17), īpaši jautājumā par spīdzināšanu. Tomēr abos gadījumos ES uzsāktajiem dialogiem bija tikai papildinoša un vecinoša loma, jo uz šiem jautājumiem uzmanība iepriekš tika vērsta ANO forumā. Diemžēl jāatzīmē, ka citur ietekme ir bijusi ļoti ierobežota, un Uzbekistānā ir noticis tikai viens pilsoniskās sabiedrības seminārs 2008. gadā, savukārt Turkmenistānā nav bijis neviena šāda semināra. |
| --- | --- |

5.4.2.

Cilvēktiesību dialogu un ar tiem saistīto pilsoniskās sabiedrības semināru nozīmība un ietekme atšķiras. Tikai Kirgizstānā un Tadžikistānā semināriem ir bijusi ietekme uz reālo stāvokli cilvēktiesību jomā un uz dialogu ar valdībām, un pēc tam ir ieviestas dažas konkrētas likumdošanas izmaiņas (17), īpaši jautājumā par spīdzināšanu. Tomēr abos gadījumos ES uzsāktajiem dialogiem bija tikai papildinoša un vecinoša loma, jo uz šiem jautājumiem uzmanība iepriekš tika vērsta ANO forumā. Diemžēl jāatzīmē, ka citur ietekme ir bijusi ļoti ierobežota, un Uzbekistānā ir noticis tikai viens pilsoniskās sabiedrības seminārs 2008. gadā, savukārt Turkmenistānā nav bijis neviena šāda semināra.

| 5.4.3. | Tomēr Kazahstānas pilsoniskajai sabiedrībai tika liegta iespēja iesaistīties to tematu izvēlē, kas bija paredzēti 2011. gada pilsoniskās sabiedrības semināram – tā dalībnieki pievērsās cilvēku ar invaliditāti un dzimumu līdztiesības jautājumiem, bet ne toreizējam naftas uzņēmumu darbinieku streikam rietumu Kazahstānā. 2012. gada seminārā uzmanība bija veltīta tematam “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums tiesu reformā Kazahstānā”, bet Kazahstānas valdība par šo pasākumu neizrādīja interesi un nav skaidrs, vai tā ieteikumi pēc tam tika iekļauti cilvēktiesību dialogos. |
| --- | --- |

5.4.3.

Tomēr Kazahstānas pilsoniskajai sabiedrībai tika liegta iespēja iesaistīties to tematu izvēlē, kas bija paredzēti 2011. gada pilsoniskās sabiedrības semināram – tā dalībnieki pievērsās cilvēku ar invaliditāti un dzimumu līdztiesības jautājumiem, bet ne toreizējam naftas uzņēmumu darbinieku streikam rietumu Kazahstānā. 2012. gada seminārā uzmanība bija veltīta tematam “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums tiesu reformā Kazahstānā”, bet Kazahstānas valdība par šo pasākumu neizrādīja interesi un nav skaidrs, vai tā ieteikumi pēc tam tika iekļauti cilvēktiesību dialogos.

| 5.5. | Neskatoties uz visu piecu valstu atšķirīgajiem ekonomikas stāvokļiem, tām ir daudz kas kopējs nodarbinātības jomā: trūkst pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, ievērojama loma ir neformālajai ekonomikai, ir augsts korupcijas līmenis – šāda vide neveicina biedrošanās brīvību. |
| --- | --- |

5.5.

Neskatoties uz visu piecu valstu atšķirīgajiem ekonomikas stāvokļiem, tām ir daudz kas kopējs nodarbinātības jomā: trūkst pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, ievērojama loma ir neformālajai ekonomikai, ir augsts korupcijas līmenis – šāda vide neveicina biedrošanās brīvību.

| 5.5.1. | Visās valstīs ir ierobežojoši tiesību aktu noteikumi, kas ietekmē darba strīdus un īpaši tiesības streikot. Valdības bieži iejaucas, jo īpaši tās bieži atbalsta sev vēlamus kandidātus arodbiedrību vadībā un nosaka juridiskus ierobežojumus arodbiedrību struktūrai, procedūrām un darbībai. Kazahstānā jauns likums varētu radīt arodbiedrību monopolismu, kā tas jau ir Tadžikistānā un Uzbekistānā. Valsts līmeņa (trīspusējās) sociālā dialoga sistēmās spēcīgi dominē valdība: sociālo partneru loma vairumā gadījumu ir konsultējoša un arodbiedrību vadītāji atbalsta valdības struktūras. |
| --- | --- |

5.5.1.

Visās valstīs ir ierobežojoši tiesību aktu noteikumi, kas ietekmē darba strīdus un īpaši tiesības streikot. Valdības bieži iejaucas, jo īpaši tās bieži atbalsta sev vēlamus kandidātus arodbiedrību vadībā un nosaka juridiskus ierobežojumus arodbiedrību struktūrai, procedūrām un darbībai. Kazahstānā jauns likums varētu radīt arodbiedrību monopolismu, kā tas jau ir Tadžikistānā un Uzbekistānā. Valsts līmeņa (trīspusējās) sociālā dialoga sistēmās spēcīgi dominē valdība: sociālo partneru loma vairumā gadījumu ir konsultējoša un arodbiedrību vadītāji atbalsta valdības struktūras.

| 5.5.2. | 2011. gada atzinumā rūpīgi tika analizēts stāvoklis attiecībā uz nozīmīgākajām Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvencijām. Daudzus gadus Kazahstāna, Kirgizstāna un Tadžikistāna ir sadarbojušās ar ILO, arī saistībā ar valstu programmām pienācīgas kvalitātes nodarbinātības atbalstam (DWCP), ko Uzbekistāna parakstīja 2014. gada aprīlī. ILO starptautiskā programma par bērnu darba izskaušanu īpaši labi darbojas Kirgizstānā un Tadžikistānā, bet ES ir atzinīgi novērtējusi arī pozitīvos pasākumus, ko šajā jomā īstenojusi Uzbekistāna (18). Šo konvenciju pilnīga īstenošana vēl aizvien ir būtisks mērķis. |
| --- | --- |

5.5.2.

2011. gada atzinumā rūpīgi tika analizēts stāvoklis attiecībā uz nozīmīgākajām Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvencijām. Daudzus gadus Kazahstāna, Kirgizstāna un Tadžikistāna ir sadarbojušās ar ILO, arī saistībā ar valstu programmām pienācīgas kvalitātes nodarbinātības atbalstam (DWCP), ko Uzbekistāna parakstīja 2014. gada aprīlī. ILO starptautiskā programma par bērnu darba izskaušanu īpaši labi darbojas Kirgizstānā un Tadžikistānā, bet ES ir atzinīgi novērtējusi arī pozitīvos pasākumus, ko šajā jomā īstenojusi Uzbekistāna (18). Šo konvenciju pilnīga īstenošana vēl aizvien ir būtisks mērķis.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  “Eiropas Savienība un Vidusāzija: stratēģija jaunām partnerattiecībām”, Padome QC-79.07.222.29C, 2007. gada oktobris.

1

(2)  Kazahstānu, Kirgizstānu, Tadžikistānu, Turkmenistānu un Uzbekistānu.

2

(3)  CESE 1010/2011 (OV C 248, 25.8.2011., 49. lpp.).

3

(4)  Sk. 2012. gada jūnija paziņojumu presei “Padomes secinājums par Vidusāziju”.

4

(5)  Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva.

5

(6)  http://www.traceca-org.org/en/traceca/

6

(7)  OV C 67, 6.3.2014., 6. lpp.

7

(8)  2014. gada 7. februāris.

8

(9)  2014. gada 22. oktobris, citēts “The Diplomat”, 2014. gada 11. novembris.

9

The Diplomat

(10)  Nozīmīgs dialoga un sadarbības forums, kurā piedalās valstu un valdību vadītāji – 53 dalībnieks 2014. gada 2014. oktobrī.

10

(11)  ES vispārējā preferenču sistēma.

11

(12)  Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva.

12

(13)  http://www.gecf.org/gecfmembers/kazakhstan(observer)

13

(14)  BP Statistical Review of World Energy, 2014. gada jūnijs.

14

BP Statistical Review of World Energy

(15)  Tiek lēsts, ka Kirgizstānā ir 5 miljardi tonnu dzelzsrūdas, un vairumā gadījumu tā satur apmēram 30 procentu dzelzs. Kirgizstānā ir arī vienas no lielākajām apstiprinātajām zelta rezervēm pasaulē.

15

(16)  Arī saistībā ar “Arābu pavasari”, neseno Krievijas “ārvalstu aģentu” likumu un “Eiromaidana” kustību Ukrainā.

16

(17)  Kirgīzijas parlaments 2012. gada jūnijā, ņemot vērā četrus mēnešus agrāk notikušajā pilsoniskās sabiedrības seminārā izstrādāto ieteikumu, pieņēma likumu pret spīdzināšanu, savukārt Tadžikistānā tajā pašā gadā tika pieņemts likums, kurā spīdzināšana ir klasificēta kā kriminālnoziegums.

17

(18)  Eiropas Ārējās darbības dienesta paziņojums presei, 2014. gada 19. novembris.

18

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/9

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Migranšu iekļaušana darba tirgū”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 242/02)

Ziņotāja:

Béatrice OUIN

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 10. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Migranšu iekļaušana darba tirgū”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 18. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē), ar 212 balsīm par, 1 balsi pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ieteikumi

| 1.1. | Lai īstenotu mērķus, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas programmā trešo valstu pilsoņu integrācijai, kas vērsta gan uz sieviešu nodarbinātību, gan imigrantu integrāciju, un tāpēc, ka migranti Eiropai ir vajadzīgi, neraugoties uz to, ka satraucoši izplatās neiecietīgi paziņojumi, kas ir pretrunā Eiropas iedzīvotāju ilgtermiņa interesēm, EESK aicina Eiropas iestādes







  — | uzlabot Eiropas semestra potenciāla izmantošanu un katrai no valstīm adresēt ieteikumus par migranšu integrāciju darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Lai īstenotu mērķus, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas programmā trešo valstu pilsoņu integrācijai, kas vērsta gan uz sieviešu nodarbinātību, gan imigrantu integrāciju, un tāpēc, ka migranti Eiropai ir vajadzīgi, neraugoties uz to, ka satraucoši izplatās neiecietīgi paziņojumi, kas ir pretrunā Eiropas iedzīvotāju ilgtermiņa interesēm, EESK aicina Eiropas iestādes

—

uzlabot Eiropas semestra potenciāla izmantošanu un katrai no valstīm adresēt ieteikumus par migranšu integrāciju darba tirgū,

| — | gatavojot sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju laika posmam pēc 2015. gada, ņemt vērā migranšu specifiku, |
| --- | --- |

—

gatavojot sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju laika posmam pēc 2015. gada, ņemt vērā migranšu specifiku,

| — | turpināt Direktīvas 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos īstenošanas uzraudzību, lai nekavētu to sieviešu piekļuvi nodarbinātībai, kurām ir tiesības uz ģimenes atkalapvienošanu, un paredzēt šīs direktīvas pārskatīšanu, lai dotu iespēju dzīvesbiedriem nekavējoties piekļūt nodarbinātībai, |
| --- | --- |

—

turpināt Direktīvas 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos īstenošanas uzraudzību, lai nekavētu to sieviešu piekļuvi nodarbinātībai, kurām ir tiesības uz ģimenes atkalapvienošanu, un paredzēt šīs direktīvas pārskatīšanu, lai dotu iespēju dzīvesbiedriem nekavējoties piekļūt nodarbinātībai,

| — | noskaidrot, cik liels ir sieviešu īpatsvars Eiropas Savienības zilās kartes (1) saņēmēju vidū un to personu vidū, uz kurām attiecas sezonas nodarbinātības direktīva (2), kā arī to, kādos darbos viņas ir nodarbinātas, lai tādējādi pārliecinātos, ka migrantes netiek diskriminētas, |
| --- | --- |

—

noskaidrot, cik liels ir sieviešu īpatsvars Eiropas Savienības zilās kartes (1) saņēmēju vidū un to personu vidū, uz kurām attiecas sezonas nodarbinātības direktīva (2), kā arī to, kādos darbos viņas ir nodarbinātas, lai tādējādi pārliecinātos, ka migrantes netiek diskriminētas,

| — | panākt, lai topošie noteikumi pētniekiem, studentiem, brīvprātīgajiem un viesauklēm (3) vienlīdz attiektos gan uz sievietēm, gan vīriešiem, |
| --- | --- |

—

panākt, lai topošie noteikumi pētniekiem, studentiem, brīvprātīgajiem un viesauklēm (3) vienlīdz attiektos gan uz sievietēm, gan vīriešiem,

| — | nodrošināt, lai vismaz puse imigrantu integrācijai paredzēto finanšu instrumentu būtu paredzēti sievietēm. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai vismaz puse imigrantu integrācijai paredzēto finanšu instrumentu būtu paredzēti sievietēm.

| 1.2. | Papildus pasākumiem, kas būtu jāpiemēro visiem imigrantiem – kā sievietēm, tā vīriešiem – EESK aicina dalībvalstis







  — | noteikt skaidrus un tālejošus mērķus migranšu integrācijas jomā, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Papildus pasākumiem, kas būtu jāpiemēro visiem imigrantiem – kā sievietēm, tā vīriešiem – EESK aicina dalībvalstis

—

noteikt skaidrus un tālejošus mērķus migranšu integrācijas jomā,

| — | pieņemt politiku, kurā ņems vērā sieviešu īpašais stāvoklis, viņu kvalifikācijas līmenis, uzņēmējas valsts valodas zināšanas, viņu piederība pirmajai imigrantu paaudzei vai nākamajām, |
| --- | --- |

—

pieņemt politiku, kurā ņems vērā sieviešu īpašais stāvoklis, viņu kvalifikācijas līmenis, uzņēmējas valsts valodas zināšanas, viņu piederība pirmajai imigrantu paaudzei vai nākamajām,

| — | Eiropas semestra ietvaros informēt Eiropas Komisiju par pasākumiem, kas īstenoti nolūkā veicināt migranšu integrāciju darba tirgū, |
| --- | --- |

—

Eiropas semestra ietvaros informēt Eiropas Komisiju par pasākumiem, kas īstenoti nolūkā veicināt migranšu integrāciju darba tirgū,

| — | ģimenes atkalapvienošanās gadījumā neaizkavēt dzīvesbiedru piekļuvi darba tirgum, lai tādējādi sekmētu ģimeņu integrāciju, novērstu nabadzību un prasmju zudumu, |
| --- | --- |

—

ģimenes atkalapvienošanās gadījumā neaizkavēt dzīvesbiedru piekļuvi darba tirgum, lai tādējādi sekmētu ģimeņu integrāciju, novērstu nabadzību un prasmju zudumu,

| — | garantēt sievietēm ikvienā migrācijas posmā ne tikai ģimenes locekļa tiesības, bet arī individuālās tiesības, |
| --- | --- |

—

garantēt sievietēm ikvienā migrācijas posmā ne tikai ģimenes locekļa tiesības, bet arī individuālās tiesības,

| — | labāk informēt migrantes par piekļuvi tiem pakalpojumiem, kas ieviesti, lai atvieglotu piekļuvi valodu un profesiju apguvei, kā arī kvalitatīvām darbvietām, |
| --- | --- |

—

labāk informēt migrantes par piekļuvi tiem pakalpojumiem, kas ieviesti, lai atvieglotu piekļuvi valodu un profesiju apguvei, kā arī kvalitatīvām darbvietām,

| — | rīkot valodu mācības, kas atbilst specifiskajām imigrējušo sieviešu vajadzībām un kas būtu vērstas uz darba meklējumiem un būtu viņām pieejamas, |
| --- | --- |

—

rīkot valodu mācības, kas atbilst specifiskajām imigrējušo sieviešu vajadzībām un kas būtu vērstas uz darba meklējumiem un būtu viņām pieejamas,

| — | paātrināt ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un pieredzes atzīšanu, lai sievietes varētu atrast darbu, kas atbilst viņu prasmēm un vēlmēm, |
| --- | --- |

—

paātrināt ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un pieredzes atzīšanu, lai sievietes varētu atrast darbu, kas atbilst viņu prasmēm un vēlmēm,

| — | novērst kvalifikācijas mazināšanos, kas nozīmē cilvēkkapitāla zudumu, |
| --- | --- |

—

novērst kvalifikācijas mazināšanos, kas nozīmē cilvēkkapitāla zudumu,

| — | ņemt vērā, ka darbs dažās nozarēs (uzkopšanas darbi, bērnu pieskatīšana, vecāku ļaužu aprūpe, viesnīcas, kafejnīcas, restorāni, lauksaimniecība u. c.) varētu pavērt mazāk kvalificētām migrantēm iespējas, ja vien tiktu novērsta nelegāla nodarbinātība šajās jomās, darbs tajās kļūtu profesionālāks un tiktu vairāk cienīts, sievietes tiktu sagatavotas darbam šajās profesijās un viņām pavērtos profesionālās izaugsmes iespējas, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā, ka darbs dažās nozarēs (uzkopšanas darbi, bērnu pieskatīšana, vecāku ļaužu aprūpe, viesnīcas, kafejnīcas, restorāni, lauksaimniecība u. c.) varētu pavērt mazāk kvalificētām migrantēm iespējas, ja vien tiktu novērsta nelegāla nodarbinātība šajās jomās, darbs tajās kļūtu profesionālāks un tiktu vairāk cienīts, sievietes tiktu sagatavotas darbam šajās profesijās un viņām pavērtos profesionālās izaugsmes iespējas,

| — | atbalstīt sievietes, kas nodarbojas ar uzņēmējdarbību, un veicināt migranšu izglītību uzņēmējdarbības jomā, |
| --- | --- |

—

atbalstīt sievietes, kas nodarbojas ar uzņēmējdarbību, un veicināt migranšu izglītību uzņēmējdarbības jomā,

| — | iesaistīt sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību politikas izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

—

iesaistīt sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību politikas izstrādē un īstenošanā,

| — | ratificēt ANO 1990. gada 18. decembra Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ratificēt ANO 1990. gada 18. decembra Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | legalizēt uzturēšanās tiesības tiem migrantiem, kas jau vairākus gadus dzīvo Eiropā, jo dažās valstīs veiktā masveida legalizēšana devusi pozitīvus rezultātus. |
| --- | --- |

—

legalizēt uzturēšanās tiesības tiem migrantiem, kas jau vairākus gadus dzīvo Eiropā, jo dažās valstīs veiktā masveida legalizēšana devusi pozitīvus rezultātus.

| 1.3. | EESK aicina sociālos partnerus






  — | uzlabot migranšu specifikas iekļaušanu Eiropas sociālā dialoga darba plānā, |
| --- | --- | --- |

1.3.

EESK aicina sociālos partnerus

—

uzlabot migranšu specifikas iekļaušanu Eiropas sociālā dialoga darba plānā,

| — | veicināt migranšu kvalifikācijas atzīšanu darba koplīgumos. |
| --- | --- |

—

veicināt migranšu kvalifikācijas atzīšanu darba koplīgumos.

2.   Ievads

| 2.1. | Kopš vairākiem gadu desmitiem palielinās sieviešu īpatsvars imigrācijā. Uz Eiropu migrējošās sievietes pievienojas savai ģimenei, vai arī ir bēgles un patvēruma pieprasītājas. Daudzas no viņām atstāj dzimtenē savu ģimeni un ierodas, lai iegūtu iztiku, kļūdamas par galveno ģimenes balstu. |
| --- | --- |

2.1.

Kopš vairākiem gadu desmitiem palielinās sieviešu īpatsvars imigrācijā. Uz Eiropu migrējošās sievietes pievienojas savai ģimenei, vai arī ir bēgles un patvēruma pieprasītājas. Daudzas no viņām atstāj dzimtenē savu ģimeni un ierodas, lai iegūtu iztiku, kļūdamas par galveno ģimenes balstu.

| 2.2. | Viņas var ierasties ar uzturēšanās atļauju vai bez tās, ar paaugstinātu kvalifikācijas līmeni vai bez tā. Viņas migrē brīvprātīgi vai ir spiestas to darīt, un dažkārt viņas kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem. Šī migranšu kopiena ir skaitliski liela un daudzveidīga. |
| --- | --- |

2.2.

Viņas var ierasties ar uzturēšanās atļauju vai bez tās, ar paaugstinātu kvalifikācijas līmeni vai bez tā. Viņas migrē brīvprātīgi vai ir spiestas to darīt, un dažkārt viņas kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem. Šī migranšu kopiena ir skaitliski liela un daudzveidīga.

| 2.3. | Ņemot vērā sabiedrības novecošanu, dzimstības pazemināšanos un nepieciešamību pēc kvalificēta darbaspēka daudzās nozarēs, Eiropas darba tirgu skar nopietna problēma. |
| --- | --- |

2.3.

Ņemot vērā sabiedrības novecošanu, dzimstības pazemināšanos un nepieciešamību pēc kvalificēta darbaspēka daudzās nozarēs, Eiropas darba tirgu skar nopietna problēma.

| 2.4. | Šajā kontekstā migrantes ir kompetences un radošuma avots, kas pagaidām nav pietiekami izmantots. Viņu integrācija darba tirgū ir nepieciešamība. Tā palīdz pilnībā konkretizēt migrācijas potenciālu gan no migranšu, gan no Eiropas Savienības viedokļa. Tā stiprina integrāciju un veicina ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

2.4.

Šajā kontekstā migrantes ir kompetences un radošuma avots, kas pagaidām nav pietiekami izmantots. Viņu integrācija darba tirgū ir nepieciešamība. Tā palīdz pilnībā konkretizēt migrācijas potenciālu gan no migranšu, gan no Eiropas Savienības viedokļa. Tā stiprina integrāciju un veicina ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju.

| 2.5. | EESK jau vairākkārt ir paudusi viedokli par imigrācijas un integrācijas jautājumiem un ir sniegusi daudzus ieteikumus gan par vīriešiem, gan sievietēm (4). Šajā atzinumā centīsimies šos ieteikumus neatkārtot. |
| --- | --- |

2.5.

EESK jau vairākkārt ir paudusi viedokli par imigrācijas un integrācijas jautājumiem un ir sniegusi daudzus ieteikumus gan par vīriešiem, gan sievietēm (4). Šajā atzinumā centīsimies šos ieteikumus neatkārtot.

| 2.6. | Tomēr līdz šim EESK nebija ierosinājusi konkrētus priekšlikumus par migrantēm. Tā kā nekur pasaulē nav panākta sieviešu un vīriešu līdztiesība, un ir specifiski jautājumi, kurus nav iespējams ietvert globālā risinājumā, šajā atzinumā apskatīts jautājums par migranšu iekļaušanu darba tirgū. |
| --- | --- |

2.6.

Tomēr līdz šim EESK nebija ierosinājusi konkrētus priekšlikumus par migrantēm. Tā kā nekur pasaulē nav panākta sieviešu un vīriešu līdztiesība, un ir specifiski jautājumi, kurus nav iespējams ietvert globālā risinājumā, šajā atzinumā apskatīts jautājums par migranšu iekļaušanu darba tirgū.

3.   Eiropas konteksts

| 3.1. | Sieviešu un migrantu nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir viena no ES prioritātēm, kas noteikta stratēģijā “Eiropa 2020”, Eiropas programmā trešo valstu pilsoņu integrācijai (5) un Eiropadomes daudzgadu programmās (6). |
| --- | --- |

3.1.

Sieviešu un migrantu nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir viena no ES prioritātēm, kas noteikta stratēģijā “Eiropa 2020”, Eiropas programmā trešo valstu pilsoņu integrācijai (5) un Eiropadomes daudzgadu programmās (6).

| 3.2. | Stratēģijā “Eiropa 2020” ir paredzēts līdz 2020. gadam nodarbinātības līmeni paaugstināt līdz 75 %, un lai to panāktu, ir ārkārtīgi svarīgi darba tirgū iekļaut migrantes. Šādā kontekstā Eiropas semestris varētu būt noderīgs līdzeklis. Dalībvalstīm vajadzētu ierosināt pasākumus migranšu integrācijai, un Komisijai šajā jomā būtu jāsagatavo specifiski ieteikumi. |
| --- | --- |

3.2.

Stratēģijā “Eiropa 2020” ir paredzēts līdz 2020. gadam nodarbinātības līmeni paaugstināt līdz 75 %, un lai to panāktu, ir ārkārtīgi svarīgi darba tirgū iekļaut migrantes. Šādā kontekstā Eiropas semestris varētu būt noderīgs līdzeklis. Dalībvalstīm vajadzētu ierosināt pasākumus migranšu integrācijai, un Komisijai šajā jomā būtu jāsagatavo specifiski ieteikumi.

| 3.3. | Gatavojot sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju laika posmam pēc 2015. gada, būtu vairāk jāņem vērā migranšu specifika. Ar šo stratēģiju vajadzētu uzlabot migranšu stāvokli darba tirgū, tostarp arī mudinot uzsākt uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

3.3.

Gatavojot sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju laika posmam pēc 2015. gada, būtu vairāk jāņem vērā migranšu specifika. Ar šo stratēģiju vajadzētu uzlabot migranšu stāvokli darba tirgū, tostarp arī mudinot uzsākt uzņēmējdarbību.

| 3.4. | ES līmenī migranšu stāvoklis ievērojami atšķiras atkarībā no piemērojamās direktīvas. |
| --- | --- |

3.4.

ES līmenī migranšu stāvoklis ievērojami atšķiras atkarībā no piemērojamās direktīvas.

| 3.5. | Zilās kartes īpašniecei (7) ir vieglāk pieejams augsti kvalificēts amats; tāpat arī zilās kartes īpašnieka dzīvesbiedrei ir automātiskas un tūlītējas vispārējas tiesības iesaistīties uzņēmējas valsts darba tirgū. |
| --- | --- |

3.5.

Zilās kartes īpašniecei (7) ir vieglāk pieejams augsti kvalificēts amats; tāpat arī zilās kartes īpašnieka dzīvesbiedrei ir automātiskas un tūlītējas vispārējas tiesības iesaistīties uzņēmējas valsts darba tirgū.

| 3.6. | Savukārt dzīvesbiedrei, kas izmanto ģimenes apvienošanās iespēju (8), reizēm ir jāgaida gads, lai varētu strādāt algotu darbu vai strādāt pašnodarbinātās statusā, jo šādu termiņu var noteikt dalībvalstis. Šis gaidīšanas laiks padara sievieti atkarīgu no vīra, attālina viņu no darba tirgus un liek viņai zaudēt daļu no prasmēm. Lai to novērstu, Eiropas Komisijai nevajadzētu aprobežoties vienīgi ar direktīvas par ģimeņu atkalapvienošanos kontrolēšanu un izskatīt tās pārskatīšanas iespēju. |
| --- | --- |

3.6.

Savukārt dzīvesbiedrei, kas izmanto ģimenes apvienošanās iespēju (8), reizēm ir jāgaida gads, lai varētu strādāt algotu darbu vai strādāt pašnodarbinātās statusā, jo šādu termiņu var noteikt dalībvalstis. Šis gaidīšanas laiks padara sievieti atkarīgu no vīra, attālina viņu no darba tirgus un liek viņai zaudēt daļu no prasmēm. Lai to novērstu, Eiropas Komisijai nevajadzētu aprobežoties vienīgi ar direktīvas par ģimeņu atkalapvienošanos kontrolēšanu un izskatīt tās pārskatīšanas iespēju.

| 3.7. | Runājot par patvēruma meklētājiem – aizliegums strādāt ir pamudinājums uz nedeklarētu darbu. Tāpēc vajadzētu likvidēt juridiskos šķēršļus viņu piekļuvei darba tirgum. Turklāt cilvēkam, kuram ir darbs, vajadzētu būt iespējai iegūt legālas uzturēšanās tiesības, un daudzās dalībvalstīs, kuras ir veikušas imigrantu masveida legalizāciju, tas jau ir devis pozitīvus rezultātus. |
| --- | --- |

3.7.

Runājot par patvēruma meklētājiem – aizliegums strādāt ir pamudinājums uz nedeklarētu darbu. Tāpēc vajadzētu likvidēt juridiskos šķēršļus viņu piekļuvei darba tirgum. Turklāt cilvēkam, kuram ir darbs, vajadzētu būt iespējai iegūt legālas uzturēšanās tiesības, un daudzās dalībvalstīs, kuras ir veikušas imigrantu masveida legalizāciju, tas jau ir devis pozitīvus rezultātus.

| 3.8. | Noslēgumā jāpiebilst, ka Eiropas instrumentu saskaņošana ir nepieciešama, lai jebkuram cilvēkam, kas legāli uzturas Eiropas Savienības teritorijā, būtu tūlītēja piekļuve nodarbinātībai un individuālas tiesības uz dzīvesvietu, neraugoties uz ģimenes stāvokli. |
| --- | --- |

3.8.

Noslēgumā jāpiebilst, ka Eiropas instrumentu saskaņošana ir nepieciešama, lai jebkuram cilvēkam, kas legāli uzturas Eiropas Savienības teritorijā, būtu tūlītēja piekļuve nodarbinātībai un individuālas tiesības uz dzīvesvietu, neraugoties uz ģimenes stāvokli.

| 4. | Īpaši pasākumi migranšu integrācijai dalībvalstu darba tirgū |
| --- | --- |

4.

4.1.   Satraucošs konstatējums: grūtības, kas vienlaikus rodas gan kā sievietei, gan kā migrantei

| 4.1.1. | Darba tirgus ir sievietēm nelabvēlīgs neatkarīgi no tā, vai viņas ir eiropietes vai imigrantes. Lai gan pastāv ES regulējums, privātās un darba dzīves līdzsvarotība, piekļuve sociālajām tiesībām un atbildīgiem amatiem vai arī līdzdalība sabiedriskajā dzīvē ir jomas, kurās sievietēm nākas saskarties ar lielākām grūtībām nekā vīriešiem. |
| --- | --- |

4.1.1.

Darba tirgus ir sievietēm nelabvēlīgs neatkarīgi no tā, vai viņas ir eiropietes vai imigrantes. Lai gan pastāv ES regulējums, privātās un darba dzīves līdzsvarotība, piekļuve sociālajām tiesībām un atbildīgiem amatiem vai arī līdzdalība sabiedriskajā dzīvē ir jomas, kurās sievietēm nākas saskarties ar lielākām grūtībām nekā vīriešiem.

| 4.1.2. | Dažās jomās (veselības aizsardzība, izglītība, valsts administrācija, viesnīcas, kafejnīcas un restorāni, pakalpojumi ģimenēm, darbs mājās u. c.) ir liels sieviešu īpatsvars (9). Viņas biežāk strādā nepilnas slodzes darbu, un arī nestabili īstermiņa darba līgumi vairumā gadījumu noslēgti ar sievietēm. Sieviešu un vīriešu vidējās darba algas atšķirība Eiropas Savienībā 2014. gadā ir 16,4 % (10), bet pensijas apmēra atšķirība ir vēl lielāka. |
| --- | --- |

4.1.2.

Dažās jomās (veselības aizsardzība, izglītība, valsts administrācija, viesnīcas, kafejnīcas un restorāni, pakalpojumi ģimenēm, darbs mājās u. c.) ir liels sieviešu īpatsvars (9). Viņas biežāk strādā nepilnas slodzes darbu, un arī nestabili īstermiņa darba līgumi vairumā gadījumu noslēgti ar sievietēm. Sieviešu un vīriešu vidējās darba algas atšķirība Eiropas Savienībā 2014. gadā ir 16,4 % (10), bet pensijas apmēra atšķirība ir vēl lielāka.

| 4.1.3. | Migranšu stāvoklis ir vēl satraucošāks: viņu profesionālās darbības līmenis ir zemāks nekā vietējas izcelsmes sievietēm. Lielākā daļa migranšu nodarbinātas dažās konkrētās jomās, viņas arī biežāk saskaras ar nestabilitāti un nepilnas slodzes darbu, zemām algām un sliktiem darba apstākļiem. Kultūras šķēršļi viņu ģimenē vai kopienā var apgrūtināt viņu piekļuvi nodarbinātībai. Turklāt viņas var tikt diskriminētas piekļuvē darba tirgum. |
| --- | --- |

4.1.3.

Migranšu stāvoklis ir vēl satraucošāks: viņu profesionālās darbības līmenis ir zemāks nekā vietējas izcelsmes sievietēm. Lielākā daļa migranšu nodarbinātas dažās konkrētās jomās, viņas arī biežāk saskaras ar nestabilitāti un nepilnas slodzes darbu, zemām algām un sliktiem darba apstākļiem. Kultūras šķēršļi viņu ģimenē vai kopienā var apgrūtināt viņu piekļuvi nodarbinātībai. Turklāt viņas var tikt diskriminētas piekļuvē darba tirgum.

4.2.   Ir vajadzīgi īpaši pasākumi

| 4.2.1. | Šis konstatējums norāda uz to, ka ir nepieciešama pozitīva rīcība. Šajā pozitīvajā rīcībā, pirmkārt, jāņem vērā sieviešu stāvoklis, viņu kvalifikācijas līmenis, uzņēmējas valsts valodas zināšanas, viņu piederība pirmajai imigrantu paaudzei vai nākamajām. |
| --- | --- |

4.2.1.

Šis konstatējums norāda uz to, ka ir nepieciešama pozitīva rīcība. Šajā pozitīvajā rīcībā, pirmkārt, jāņem vērā sieviešu stāvoklis, viņu kvalifikācijas līmenis, uzņēmējas valsts valodas zināšanas, viņu piederība pirmajai imigrantu paaudzei vai nākamajām.

| 4.2.2. | Daži pasākumi, kas saistīti ar darba un ģimenes dzīves apvienošanu, ir tādi paši kā vietējas izcelsmes sievietēm. Finansiāli un ģeogrāfiski pieejami kvalitatīvi bērnu aprūpes pakalpojumi migrantēm ir primāri, jo viņu ģimene parasti nav uz vietas un nevar viņām palīdzēt. |
| --- | --- |

4.2.2.

Daži pasākumi, kas saistīti ar darba un ģimenes dzīves apvienošanu, ir tādi paši kā vietējas izcelsmes sievietēm. Finansiāli un ģeogrāfiski pieejami kvalitatīvi bērnu aprūpes pakalpojumi migrantēm ir primāri, jo viņu ģimene parasti nav uz vietas un nevar viņām palīdzēt.

| 4.2.3. | Citi pasākumi vairāk attiecas uz migrantēm: rasisma apkarošana, uzlabota piekļuve mājoklim, veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem, piespiedu laulību un poligāmijas izskaušana utt. Iegūt cilvēktiesības un dzīvot Eiropā apstākļos, kur valda vīriešu un sieviešu vienlīdzība, bēgt no vardarbības pret sievietēm un nevienlīdzības ir iemesli, kas mudina sievietes doties prom no savām izcelsmes valstīm. Eiropā viņām nebūtu jāsaskaras ar tādām pašām problēmām, tomēr šādas grūtības pastāv un skar arī otro imigrācijas paaudzi, apgrūtinot viņu piekļuvi nodarbinātībai. |
| --- | --- |

4.2.3.

Citi pasākumi vairāk attiecas uz migrantēm: rasisma apkarošana, uzlabota piekļuve mājoklim, veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem, piespiedu laulību un poligāmijas izskaušana utt. Iegūt cilvēktiesības un dzīvot Eiropā apstākļos, kur valda vīriešu un sieviešu vienlīdzība, bēgt no vardarbības pret sievietēm un nevienlīdzības ir iemesli, kas mudina sievietes doties prom no savām izcelsmes valstīm. Eiropā viņām nebūtu jāsaskaras ar tādām pašām problēmām, tomēr šādas grūtības pastāv un skar arī otro imigrācijas paaudzi, apgrūtinot viņu piekļuvi nodarbinātībai.

| 4.2.4. | Eiropas Savienībā daudzas iniciatīvas, kas veicina sieviešu integrāciju darba tirgū, vietējā līmenī ir īstenojusi pilsoniskā sabiedrība, imigrējušo sieviešu apvienības vai universitātes. Tās būtu jāatbalsta un šo labas prakses piemēru izplatīšana būtu jāveicina gan valsts līmenī, gan starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.2.4.

Eiropas Savienībā daudzas iniciatīvas, kas veicina sieviešu integrāciju darba tirgū, vietējā līmenī ir īstenojusi pilsoniskā sabiedrība, imigrējušo sieviešu apvienības vai universitātes. Tās būtu jāatbalsta un šo labas prakses piemēru izplatīšana būtu jāveicina gan valsts līmenī, gan starp dalībvalstīm.

4.3.   Datu vākšana, lai veidotu pārdomātu politiku

| 4.3.1. | Lai labāk izzinātu migranšu vajadzības un izstrādātu piemērotu politiku, ir nepieciešami precīzāki statistikas dati, kas gan valsts, gan Eiropas līmenī būtu diferencēti pēc dzimuma un valstspiederības vai izcelsmes. |
| --- | --- |

4.3.1.

Lai labāk izzinātu migranšu vajadzības un izstrādātu piemērotu politiku, ir nepieciešami precīzāki statistikas dati, kas gan valsts, gan Eiropas līmenī būtu diferencēti pēc dzimuma un valstspiederības vai izcelsmes.

4.4.   Migranšu labāka informēšana

| 4.4.1. | Lai uzlabotu zināšanas par uzņemošās valsts sabiedrību un tās darba tirgu, migrantēm ir jāzina, ka viņām ir pieejama informācija par viņu tiesībām un esošajiem pakalpojumiem vairākās valodās, ko var nodrošināt sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un migrantu tīkliem, kuru ieguldījums ir jāatzīst un jāatbalsta. |
| --- | --- |

4.4.1.

Lai uzlabotu zināšanas par uzņemošās valsts sabiedrību un tās darba tirgu, migrantēm ir jāzina, ka viņām ir pieejama informācija par viņu tiesībām un esošajiem pakalpojumiem vairākās valodās, ko var nodrošināt sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un migrantu tīkliem, kuru ieguldījums ir jāatzīst un jāatbalsta.

4.5.   Veicināt uzņēmējas valsts valodu mācīšanos

| 4.5.1. | Uzņēmējas valsts valodas zināšanas ir galvenais priekšnoteikums sieviešu integrācijai un nodarbinātībai. Nepietiekamas valodas zināšanas vairo sieviešu izolētību, liedz viņām iepazīties ar savām tiesībām, ierobežo piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem un ietekmē viņu bērnu integrāciju. Lielākajai daļai imigrantu bērnu sekmes skolā ir sliktākas nekā vietējiem bērniem. |
| --- | --- |

4.5.1.

Uzņēmējas valsts valodas zināšanas ir galvenais priekšnoteikums sieviešu integrācijai un nodarbinātībai. Nepietiekamas valodas zināšanas vairo sieviešu izolētību, liedz viņām iepazīties ar savām tiesībām, ierobežo piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem un ietekmē viņu bērnu integrāciju. Lielākajai daļai imigrantu bērnu sekmes skolā ir sliktākas nekā vietējiem bērniem.

| 4.5.2. | Tāpēc publiskajām pārvaldes iestādēm ir jāorganizē migrantēm valodu kursi, kas būtu viņām pieejami izmaksu, norises vietas un laika ziņā (kas būtu savienojami ar ģimenes, kurā ir mazi bērni, dzīvi). Kursu saturam vajadzētu būt tādam, kas palīdz darba meklējumos un saskarsmē ar publiskajiem dienestiem. |
| --- | --- |

4.5.2.

Tāpēc publiskajām pārvaldes iestādēm ir jāorganizē migrantēm valodu kursi, kas būtu viņām pieejami izmaksu, norises vietas un laika ziņā (kas būtu savienojami ar ģimenes, kurā ir mazi bērni, dzīvi). Kursu saturam vajadzētu būt tādam, kas palīdz darba meklējumos un saskarsmē ar publiskajiem dienestiem.

4.6.   Kvalifikācijas atzīšana un tās zaudēšanas novēršana

| 4.6.1. | Migranšu profili ir dažādi un politika ir jāpielāgo šīm atšķirībām. Dažām ir zems izglītības un pieredzes līmenis, bet citām augsta akadēmiskā vai profesionālā kvalifikācija. |
| --- | --- |

4.6.1.

Migranšu profili ir dažādi un politika ir jāpielāgo šīm atšķirībām. Dažām ir zems izglītības un pieredzes līmenis, bet citām augsta akadēmiskā vai profesionālā kvalifikācija.

| 4.6.2. | Daudzām vislielākās grūtības ir panākt ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un pieredzes atzīšanu; tas ir paradoksāli, jo Eiropai daudzās jomās ir vajadzīgi kvalificēti darbinieki. Tā kā reizēm uz diploma atzīšanu ir jāgaida ilgs laiks, var zust apņēmība, daļa zināšanu un sievietes var pieņemt darba piedāvājumus, kas atbilst zemākam kvalifikācijas līmenim. Migrantes, kuras nestrādā vai nodarbinātas darbos ar zemāku kvalifikāciju, ir nepietiekami izmantots resurss un cilvēkkapitāla izšķērdēšana. |
| --- | --- |

4.6.2.

Daudzām vislielākās grūtības ir panākt ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un pieredzes atzīšanu; tas ir paradoksāli, jo Eiropai daudzās jomās ir vajadzīgi kvalificēti darbinieki. Tā kā reizēm uz diploma atzīšanu ir jāgaida ilgs laiks, var zust apņēmība, daļa zināšanu un sievietes var pieņemt darba piedāvājumus, kas atbilst zemākam kvalifikācijas līmenim. Migrantes, kuras nestrādā vai nodarbinātas darbos ar zemāku kvalifikāciju, ir nepietiekami izmantots resurss un cilvēkkapitāla izšķērdēšana.

| 4.6.3. | Būtu jāizveido dienesti ar mērķi veicināt izcelsmes valstī iegūtās kvalifikācijas atzīšanu. Arī sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme, lai veicinātu šo kvalifikāciju atzīšanu darba koplīgumos. |
| --- | --- |

4.6.3.

Būtu jāizveido dienesti ar mērķi veicināt izcelsmes valstī iegūtās kvalifikācijas atzīšanu. Arī sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme, lai veicinātu šo kvalifikāciju atzīšanu darba koplīgumos.

| 4.6.4. | Dažās jomās, piemēram, uzkopšanas darbos, bērnu aprūpē, vecāka gadagājuma personu aprūpē, viesnīcās, kafejnīcās, restorānos, lauksaimniecībā un sociālajā ekonomikā, var piedāvāt mazāk kvalificētām sievietēm gan darba vietas, gan pašnodarbinātības iespējas. Tomēr šīs nozares ir jāprofesionalizē, sievietes ir šim darbam jāsagatavo, kā arī jāatzīst šajā jomā strādājošo būtiskais ieguldījums, jo tādējādi darbs šajās jomās nesīs labumu gan vietējiem iedzīvotājiem, gan migrantēm. |
| --- | --- |

4.6.4.

Dažās jomās, piemēram, uzkopšanas darbos, bērnu aprūpē, vecāka gadagājuma personu aprūpē, viesnīcās, kafejnīcās, restorānos, lauksaimniecībā un sociālajā ekonomikā, var piedāvāt mazāk kvalificētām sievietēm gan darba vietas, gan pašnodarbinātības iespējas. Tomēr šīs nozares ir jāprofesionalizē, sievietes ir šim darbam jāsagatavo, kā arī jāatzīst šajā jomā strādājošo būtiskais ieguldījums, jo tādējādi darbs šajās jomās nesīs labumu gan vietējiem iedzīvotājiem, gan migrantēm.

| 4.6.5. | Šāds darbs var arī būt pagaidu risinājums, tāpēc ir svarīgi piedāvāt apmācību sievietēm, kamēr viņas strādā šajās jomās, lai viņām būtu iespēja pilnveidot savu karjeru vai izvēlēties citu darbu. |
| --- | --- |

4.6.5.

Šāds darbs var arī būt pagaidu risinājums, tāpēc ir svarīgi piedāvāt apmācību sievietēm, kamēr viņas strādā šajās jomās, lai viņām būtu iespēja pilnveidot savu karjeru vai izvēlēties citu darbu.

4.6.6.   Darbs privātajos mājokļos

| 4.6.6.1. | Lai gan visas migrantes nestrādā šajā jomā, tā ir joma, uz kuru viņas orientējas sākumā, jo, pirmkārt, tajā ir liels pieprasījums un, otrkārt, tajā var strādāt bez dokumentiem. |
| --- | --- |

4.6.6.1.

Lai gan visas migrantes nestrādā šajā jomā, tā ir joma, uz kuru viņas orientējas sākumā, jo, pirmkārt, tajā ir liels pieprasījums un, otrkārt, tajā var strādāt bez dokumentiem.

| 4.6.6.2. | Šīs sievietes nonāk lamatās: viņas var strādāt tikai nedeklarētu darbu bez aizsardzības. Un viņas nevar savu stāvokli legalizēt, ne arī iegūt uzturēšanās atļauju, jo viņas nevar pierādīt, ka viņas strādā. Līdz ar to viņas ir ļoti neaizsargātas – vienas pašas attiecībās ar daudziem darba devējiem vai dzīvojot pie viena vienīga darba devēja. |
| --- | --- |

4.6.6.2.

Šīs sievietes nonāk lamatās: viņas var strādāt tikai nedeklarētu darbu bez aizsardzības. Un viņas nevar savu stāvokli legalizēt, ne arī iegūt uzturēšanās atļauju, jo viņas nevar pierādīt, ka viņas strādā. Līdz ar to viņas ir ļoti neaizsargātas – vienas pašas attiecībās ar daudziem darba devējiem vai dzīvojot pie viena vienīga darba devēja.

| 4.6.6.3. | Dažas Eiropas valstis ir noteikušas pasākumus, kas dod iespēju legalizēt šo darbu (fiskālais atbalsts Zviedrijā, pakalpojumu sertifikāti Beļģijā, darba čeki Francijā u. c.) un kas palīdz darba devējiem veikt reģistrācijas pasākumus, un darba ņēmējiem dod iespēju iegūt sociālās tiesības un apliecināt profesionālo darbību, tādējādi gūstot uzturēšanās atļaujas noformēšanas iespējas. |
| --- | --- |

4.6.6.3.

Dažas Eiropas valstis ir noteikušas pasākumus, kas dod iespēju legalizēt šo darbu (fiskālais atbalsts Zviedrijā, pakalpojumu sertifikāti Beļģijā, darba čeki Francijā u. c.) un kas palīdz darba devējiem veikt reģistrācijas pasākumus, un darba ņēmējiem dod iespēju iegūt sociālās tiesības un apliecināt profesionālo darbību, tādējādi gūstot uzturēšanās atļaujas noformēšanas iespējas.

| 4.6.6.4. | Dalībvalstīm vajadzētu ratificēt Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvenciju Nr. 189 (11), kurā mājsaimniecībā nodarbinātajiem paredzētas tādas pašas tiesības kā citiem darba ņēmējiem, un strukturēt šo nozari, kā tas ierosināts EESK atzinumā par tematu “Izvērst pakalpojumus ģimenēm, lai paaugstinātu nodarbinātības līmeni un veicinātu dzimumu līdztiesību darbā” (12). |
| --- | --- |

4.6.6.4.

Dalībvalstīm vajadzētu ratificēt Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvenciju Nr. 189 (11), kurā mājsaimniecībā nodarbinātajiem paredzētas tādas pašas tiesības kā citiem darba ņēmējiem, un strukturēt šo nozari, kā tas ierosināts EESK atzinumā par tematu “Izvērst pakalpojumus ģimenēm, lai paaugstinātu nodarbinātības līmeni un veicinātu dzimumu līdztiesību darbā” (12).

4.7.   Atbalsts pašnodarbinātībai un uzņēmējdarbībai

| 4.7.1. | Pētījumi liecina, ka imigrantiem piemīt lielāka vēlme nodarboties ar inovāciju un uzņēmējdarbību nekā vietējiem iedzīvotājiem. Daudzās valstīs viņi iegūst pašnodarbinātā statusu vai veido jaunus uzņēmumus, kuros viņi bieži vien nodarbina citus imigrantus. Komiteja ir sagatavojusi atzinumu “Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums ES ekonomikas attīstībā” (13). |
| --- | --- |

4.7.1.

Pētījumi liecina, ka imigrantiem piemīt lielāka vēlme nodarboties ar inovāciju un uzņēmējdarbību nekā vietējiem iedzīvotājiem. Daudzās valstīs viņi iegūst pašnodarbinātā statusu vai veido jaunus uzņēmumus, kuros viņi bieži vien nodarbina citus imigrantus. Komiteja ir sagatavojusi atzinumu “Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums ES ekonomikas attīstībā” (13).

| 4.7.2. | Lai veiksmīgi darbotos, šiem uzņēmējiem ir nepieciešams atbalsts, lai iegūtu finansējumu, iemācītos sagatavot uzņēmējdarbības plānu, iepazītu uzņēmējas valsts ekonomikas vidi. Ir jāveido īpašas iniciatīvas, lai palīdzētu sievietēm uzņēmējām un īpaša uzmanība jāpievērš sociālai uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

4.7.2.

Lai veiksmīgi darbotos, šiem uzņēmējiem ir nepieciešams atbalsts, lai iegūtu finansējumu, iemācītos sagatavot uzņēmējdarbības plānu, iepazītu uzņēmējas valsts ekonomikas vidi. Ir jāveido īpašas iniciatīvas, lai palīdzētu sievietēm uzņēmējām un īpaša uzmanība jāpievērš sociālai uzņēmējdarbībai.

| 4.7.3. | Arī migrantēm ir nepieciešama pieredzējušāku uzņēmēju patronāža, un palīdzība ir vajadzīga arī imigrējušo sieviešu uzņēmēju tīkliem. Izglītība par uzņēmējdarbību ir jāpiedāvā arī imigrējušajām sievietēm, un tā ir jāorganizē ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un organizētu pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.7.3.

Arī migrantēm ir nepieciešama pieredzējušāku uzņēmēju patronāža, un palīdzība ir vajadzīga arī imigrējušo sieviešu uzņēmēju tīkliem. Izglītība par uzņēmējdarbību ir jāpiedāvā arī imigrējušajām sievietēm, un tā ir jāorganizē ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un organizētu pilsonisko sabiedrību.

4.8.   Uzlabot priekšstatu par imigrējušajām sievietēm

| 4.8.1. | Lai gan palielinās autonoma, bieži vien augsti kvalificētu sieviešu imigrācija, imigrējušas sievietes sociālais tēls, ko var raksturot kā tādas kultūras upuri, kurā maz vietas dots sieviešu tiesībām, mainās ļoti lēni. Ir nepieciešams pozitīvāks imigrējušās sievietes tēls, un tas varētu būt par paraugu imigrantu kopienās. Šajā nolūkā vajadzētu izmantot informācijas kampaņas. |
| --- | --- |

4.8.1.

Lai gan palielinās autonoma, bieži vien augsti kvalificētu sieviešu imigrācija, imigrējušas sievietes sociālais tēls, ko var raksturot kā tādas kultūras upuri, kurā maz vietas dots sieviešu tiesībām, mainās ļoti lēni. Ir nepieciešams pozitīvāks imigrējušās sievietes tēls, un tas varētu būt par paraugu imigrantu kopienās. Šajā nolūkā vajadzētu izmantot informācijas kampaņas.

4.9.   Daudzlīmeņu sadarbības uzlabošana

| 4.9.1. | Efektīvu integrāciju var īstenot tikai ar partnerību, kurā iesaistītas visas ieinteresētās puses – ES iestādes, dalībvalstis, kā arī valsts, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

4.9.1.

Efektīvu integrāciju var īstenot tikai ar partnerību, kurā iesaistītas visas ieinteresētās puses – ES iestādes, dalībvalstis, kā arī valsts, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresētās personas.

| 4.9.2. | Visos ar migranšu integrāciju darba tirgū saistīto politiku īstenošanas posmos būtu jāiesaista organizēta pilsoniskā sabiedrība un jo īpaši migranšu apvienības. Šīs ieinteresētās puses, būdamas informētas par migranšu dzīvesstāstiem, patiešām var nodrošināt īstu pievienoto vērtību. Tādējādi varētu arī radīt līdzatbildības sajūtu, kas veicina sabiedrības atbalstu politikai un tās veiksmīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.9.2.

Visos ar migranšu integrāciju darba tirgū saistīto politiku īstenošanas posmos būtu jāiesaista organizēta pilsoniskā sabiedrība un jo īpaši migranšu apvienības. Šīs ieinteresētās puses, būdamas informētas par migranšu dzīvesstāstiem, patiešām var nodrošināt īstu pievienoto vērtību. Tādējādi varētu arī radīt līdzatbildības sajūtu, kas veicina sabiedrības atbalstu politikai un tās veiksmīgu īstenošanu.

5.   Secinājums

| 5.1. | Iesaistīšanās darba tirgū ir viens no visefektīvākajiem un viskonkrētākajiem līdzekļiem, ar ko panākt integrāciju sabiedrībā. Imigrantēm integrācijas procesā ir nepieciešams atbalsts un palīdzība. Viņām ir jābūt informētām par viņu tiesībām un pienākumiem uzņēmējas valsts sabiedrībā, jādod iespēja izmantot savas tiesības, jānodrošina piekļuve apmācībai, izmantot savas prasmes un gūt atzinību par ieguldījumu Eiropas ekonomikā un sabiedrībā. |
| --- | --- |

5.1.

Iesaistīšanās darba tirgū ir viens no visefektīvākajiem un viskonkrētākajiem līdzekļiem, ar ko panākt integrāciju sabiedrībā. Imigrantēm integrācijas procesā ir nepieciešams atbalsts un palīdzība. Viņām ir jābūt informētām par viņu tiesībām un pienākumiem uzņēmējas valsts sabiedrībā, jādod iespēja izmantot savas tiesības, jānodrošina piekļuve apmācībai, izmantot savas prasmes un gūt atzinību par ieguldījumu Eiropas ekonomikā un sabiedrībā.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Padomes 2009. gada 25. maija Direktīva 2009/50/EK.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/36/ES.

2

(3)  Direktīvas priekšlikums COM(2013) 151 final.

3

(4)  Jaunākie EESK atzinumi: OV C 451, 16.12.2014., 96. lpp.; OV C 67, 6.3.2014., 16. lpp.; OV C 351, 15.11.2012., 16. lpp.; OV C 181, 21.6.2012., 131. lpp.; OV C 48, 15.2.2011., 6. lpp.; OV C 354, 28.12.2010., 16. lpp.; OV C 347, 18.12.2010., 19. lpp.; OV C 128, 18.5.2010., 29. lpp.; OV C 27, 3.2.2009., 95. lpp., kā arī informatīvs ziņojums par tematu “Jauni uzdevumi integrācijas jomā”, SOC/376.

4

(5)  COM(2011) 455 final.

5

(6)  Eiropadomes sanāksmes Tamperē (1999), Hāgā (2004) un Stokholmā (2009).

6

(7)  Direktīva 2009/50/EK (OV L 155, 18.6.2009., 17. lpp.).

7

(8)  Direktīva 2003/86/EK (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.).

8

(9)  “Gender Equality Index Report” (Ziņojums par dzimumu līdztiesības indeksu), Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE, 2013. gads), 21. lpp.

9

Gender Equality Index Report”

EIGE

(10)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Gender_pay_gap_statistics

10

(11)  Starptautiskās darba organizācijas konvencija Nr. 189, kas stājās spēkā 2013. gada 5. septembrī.

11

(12)  OV C 12, 15.1.2015., 16. lpp.

12

(13)  OV C 351, 15.11.2012., 16. lpp.

13

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/15

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zemes piesavināšanās – brīdinājums Eiropai un tiešs apdraudējums ģimenes lauksaimniecībai”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 242/03)

| Ziņotājs: | Kaul NURM |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Kaul NURM

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2014. gada 20. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Zemes piesavināšanās – brīdinājums Eiropai un tiešs apdraudējums ģimenes lauksaimniecībai” (pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 8. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē), ar 209 balsīm par, 5 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šajā atzinumā apskatīta zemes piesavināšanās (land grabbing) gan globālā, gan ES mērogā, tostarp arī zemes koncentrācija (land concentration), kas apdraud ģimenes lauku saimniecības. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā atzinumā apskatīta zemes piesavināšanās (land grabbing) gan globālā, gan ES mērogā, tostarp arī zemes koncentrācija (land concentration), kas apdraud ģimenes lauku saimniecības.

| 1.2. | Lauksaimniecības zeme ir pamats pārtikas ražošanai un līdz ar to priekšnoteikums pārtikas nodrošināšanai atbilstīgi ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību konvencijas 11. pantam un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantam. |
| --- | --- |

1.2.

Lauksaimniecības zeme ir pamats pārtikas ražošanai un līdz ar to priekšnoteikums pārtikas nodrošināšanai atbilstīgi ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību konvencijas 11. pantam un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantam.

| 1.3. | Zemes piesavināšanās procesu veicina šādi faktori: arvien globalizētāka pasaule un ar to saistītie kapitāla brīvas aprites principi, iedzīvotāju skaita pieaugums un urbanizācija, aizvien lielāks pieprasījums pēc pārtikas un bioenerģijas, dabisko izejvielu pieprasījuma pieaugums, lauksaimniecības un vides politikas negatīvie aspekti, iespēja spekulēt ar zemes vērtības palielināšanos. |
| --- | --- |

1.3.

Zemes piesavināšanās procesu veicina šādi faktori: arvien globalizētāka pasaule un ar to saistītie kapitāla brīvas aprites principi, iedzīvotāju skaita pieaugums un urbanizācija, aizvien lielāks pieprasījums pēc pārtikas un bioenerģijas, dabisko izejvielu pieprasījuma pieaugums, lauksaimniecības un vides politikas negatīvie aspekti, iespēja spekulēt ar zemes vērtības palielināšanos.

| 1.4. | EESK uzskata, ka lielu zemes platību koncentrācija ar lauksaimniecību nesaistītu uzņēmumu un lielo lauksaimnieciskās ražošanas grupu rokās ir nopietns apdraudējums, kas cita starpā skar arī atsevišķus Eiropas Savienības reģionus. Tas ir pretrunā ilgtspējīgam un daudzfunkcionālam Eiropas lauksaimniecības modelim, kas galvenokārt balstīts uz ģimenes lauku saimniecībām, un apdraud Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. un 191. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Tas kavē lauksaimnieciskā īpašuma izkliedētību, neatgriezeniski kaitē lauku reģionu ekonomikai un virza lauksaimniecību uz rūpniecisku lauksaimniecisko ražošanu, ko sabiedrība nevēlas. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka lielu zemes platību koncentrācija ar lauksaimniecību nesaistītu uzņēmumu un lielo lauksaimnieciskās ražošanas grupu rokās ir nopietns apdraudējums, kas cita starpā skar arī atsevišķus Eiropas Savienības reģionus. Tas ir pretrunā ilgtspējīgam un daudzfunkcionālam Eiropas lauksaimniecības modelim, kas galvenokārt balstīts uz ģimenes lauku saimniecībām, un apdraud Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. un 191. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Tas kavē lauksaimnieciskā īpašuma izkliedētību, neatgriezeniski kaitē lauku reģionu ekonomikai un virza lauksaimniecību uz rūpniecisku lauksaimniecisko ražošanu, ko sabiedrība nevēlas.

| 1.5. | Rūpnieciskā lauksaimniecība palielina risku, kas saistīts ar pārtikas nekaitīgumu un augsnes noplicināšanos, un samazina pārtikas nodrošinājumu. |
| --- | --- |

1.5.

Rūpnieciskā lauksaimniecība palielina risku, kas saistīts ar pārtikas nekaitīgumu un augsnes noplicināšanos, un samazina pārtikas nodrošinājumu.

| 1.6. | Papildus pārtikas ražošanai ģimenes lauku saimniecībām ir arī citas svarīgas sabiedrībai un videi noderīgas funkcijas, ko nevar piedāvāt rūpnieciskais lauksaimniecības modelis, kurā dominē lielražotāji. Lai ģimenes lauku saimniecības būtu dzīvotspējīga alternatīva rūpnieciskai lauksaimniecībai un ar to saistītai zemes piesavināšanai, ir jāīsteno aktīvi ģimenes lauku saimniecību aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

1.6.

Papildus pārtikas ražošanai ģimenes lauku saimniecībām ir arī citas svarīgas sabiedrībai un videi noderīgas funkcijas, ko nevar piedāvāt rūpnieciskais lauksaimniecības modelis, kurā dominē lielražotāji. Lai ģimenes lauku saimniecības būtu dzīvotspējīga alternatīva rūpnieciskai lauksaimniecībai un ar to saistītai zemes piesavināšanai, ir jāīsteno aktīvi ģimenes lauku saimniecību aizsardzības pasākumi.

| 1.7. | Zeme nav parasta prece, kuru varētu ražot vairāk. Tā kā zemes resursi ir ierobežoti, uz to nevajadzētu attiecināt tradicionālos tirgus noteikumus. Zemes īpašumtiesības un izmantošana jāreglamentē stingrāk nekā līdz šim. Tā kā vērojamas negatīvas attīstības tendences, EESK uzskata, ka gan dalībvalstu, gan ES līmenī jāizstrādā skaidrs lauksaimniecības struktūru modelis, kam būtu jāietekmē zemes izmantošana un zemes īpašumtiesības. |
| --- | --- |

1.7.

Zeme nav parasta prece, kuru varētu ražot vairāk. Tā kā zemes resursi ir ierobežoti, uz to nevajadzētu attiecināt tradicionālos tirgus noteikumus. Zemes īpašumtiesības un izmantošana jāreglamentē stingrāk nekā līdz šim. Tā kā vērojamas negatīvas attīstības tendences, EESK uzskata, ka gan dalībvalstu, gan ES līmenī jāizstrādā skaidrs lauksaimniecības struktūru modelis, kam būtu jāietekmē zemes izmantošana un zemes īpašumtiesības.

| 1.8. | Eiropas Savienības dalībvalstīs lauksaimniecības zemes tirgus regulējums ir ļoti atšķirīgs. Ierobežojumi vienā valstī un to neesamība otrā rada nevienlīdzību dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

1.8.

Eiropas Savienības dalībvalstīs lauksaimniecības zemes tirgus regulējums ir ļoti atšķirīgs. Ierobežojumi vienā valstī un to neesamība otrā rada nevienlīdzību dalībvalstu starpā.

| 1.9. | Lai gan zemes politika ir dalībvalstu kompetencē, pamatlīgumos nostiprinātā kapitāla un preču brīvas aprites pamatprincips šo kompetenci ierobežo. Tāpēc EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, vai kapitāla brīva aprite jāattiecina arī uz lauksaimniecības zemes un lauksaimniecības uzņēmumu pirkšanas–pārdošanas darījumiem, īpaši attiecībās ar trešām valstīm, bet arī ES teritorijā. |
| --- | --- |

1.9.

Lai gan zemes politika ir dalībvalstu kompetencē, pamatlīgumos nostiprinātā kapitāla un preču brīvas aprites pamatprincips šo kompetenci ierobežo. Tāpēc EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, vai kapitāla brīva aprite jāattiecina arī uz lauksaimniecības zemes un lauksaimniecības uzņēmumu pirkšanas–pārdošanas darījumiem, īpaši attiecībās ar trešām valstīm, bet arī ES teritorijā.

| 1.10. | EESK aicina dalībvalstis pārvaldīt zemes izmantošanu, piemērojot pašreizējās iespējas, piemēram, maksājumus, subsīdijas un KLP, lai nostiprinātu uz ģimenes lauku saimniecībām balstītu lauksaimniecības modeli visā ES teritorijā. |
| --- | --- |

1.10.

EESK aicina dalībvalstis pārvaldīt zemes izmantošanu, piemērojot pašreizējās iespējas, piemēram, maksājumus, subsīdijas un KLP, lai nostiprinātu uz ģimenes lauku saimniecībām balstītu lauksaimniecības modeli visā ES teritorijā.

| 1.11. | Vajadzētu atļaut dalībvalstīm noteikt maksimālo robežvērtību zemes pirkšanai un izmantot sistēmu, kurā priekšroka tiek dota tiem pircējiem, kuru īpašumā esošās zemes platības ir mazākas par noteikto robežvērtību. |
| --- | --- |

1.11.

Vajadzētu atļaut dalībvalstīm noteikt maksimālo robežvērtību zemes pirkšanai un izmantot sistēmu, kurā priekšroka tiek dota tiem pircējiem, kuru īpašumā esošās zemes platības ir mazākas par noteikto robežvērtību.

| 1.12. | EESK aicina Eiropas Komisiju un Parlamentu veikt plašu, uz vienotu metodoloģiju balstītu izpēti par dažādās valstīs īstenoto politikas pasākumu (subsīdiju un ierobežojumu) ietekmi uz lauksaimniecības zemes un lauksaimnieciskās ražošanas koncentrāciju. Vajadzētu arī noskaidrot, kāda ir zemes koncentrācijas iespējamā ietekme pārtikas nodrošinājuma, nodarbinātības, vides, augsnes kvalitātes un lauku attīstības jomā. |
| --- | --- |

1.12.

EESK aicina Eiropas Komisiju un Parlamentu veikt plašu, uz vienotu metodoloģiju balstītu izpēti par dažādās valstīs īstenoto politikas pasākumu (subsīdiju un ierobežojumu) ietekmi uz lauksaimniecības zemes un lauksaimnieciskās ražošanas koncentrāciju. Vajadzētu arī noskaidrot, kāda ir zemes koncentrācijas iespējamā ietekme pārtikas nodrošinājuma, nodarbinātības, vides, augsnes kvalitātes un lauku attīstības jomā.

| 1.13. | EESK rosina visas ES dalībvalstis īstenot brīvprātīgās pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu izmantošanas tiesību un īpašumtiesību atbildīgu pārvaldību (VGGT) un ziņot Eiropas Komisijai un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO) par VGGT izmantošanu un piemērošanu savā zemes izmantošanas politikā. |
| --- | --- |

1.13.

EESK rosina visas ES dalībvalstis īstenot brīvprātīgās pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu izmantošanas tiesību un īpašumtiesību atbildīgu pārvaldību (VGGT) un ziņot Eiropas Komisijai un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO) par VGGT izmantošanu un piemērošanu savā zemes izmantošanas politikā.

| 1.14. | Jāīsteno politika, kas atbalstītu nevis zemes koncentrāciju, bet gan rūpniecisko lielražotāju pāreju uz mazākām ražošanas struktūrām un stiprinātu ģimenes lauku saimniecību modeli, ar kuru arī varētu panākt pašpietiekamu pārtikas nodrošinājumu. |
| --- | --- |

1.14.

Jāīsteno politika, kas atbalstītu nevis zemes koncentrāciju, bet gan rūpniecisko lielražotāju pāreju uz mazākām ražošanas struktūrām un stiprinātu ģimenes lauku saimniecību modeli, ar kuru arī varētu panākt pašpietiekamu pārtikas nodrošinājumu.

| 1.15. | Komiteja arī turpmāk uzmanīgi sekos līdzi zemes koncentrācijas norisēm, pētīs to ietekmi un iesaistīsies šos procesus ierobežojošu priekšlikumu izstrādē. |
| --- | --- |

1.15.

Komiteja arī turpmāk uzmanīgi sekos līdzi zemes koncentrācijas norisēm, pētīs to ietekmi un iesaistīsies šos procesus ierobežojošu priekšlikumu izstrādē.

2.   Zemes piesavināšanās pasaulē un vispārīga informācija

| 2.1. | Šajā atzinumā apskatīta zemes piesavināšanās (land grabbing) un zemes koncentrācija (land concentration), kas apdraud ģimenes lauku saimniecību pastāvēšanu. |
| --- | --- |

2.1.

Šajā atzinumā apskatīta zemes piesavināšanās (land grabbing) un zemes koncentrācija (land concentration), kas apdraud ģimenes lauku saimniecību pastāvēšanu.

| 2.2. | Nav starptautiski atzītas, vienotas jēdziena “zemes piesavināšanās” definīcijas. Parasti ar zemes piesavināšanos saprot procesu, kurā lielas zemes platības tiek iegūtas īpašumā bez apspriešanās ar vietējo sabiedrību vai bez tās piekrišanas. Līdz ar to samazinās vietējās sabiedrības iespējas nodarboties ar lauksaimniecību un nodrošināt sevi ar pārtiku. Arī resursu (zemes, ūdens, mežu) izmantošanas tiesības un ienākumus no to izmantošanas saņem īpašnieks. Var rasties situācija, ka iepriekš lauksaimniecībā izmantotā zeme tiek izmantota citiem mērķiem. |
| --- | --- |

2.2.

Nav starptautiski atzītas, vienotas jēdziena “zemes piesavināšanās” definīcijas. Parasti ar zemes piesavināšanos saprot procesu, kurā lielas zemes platības tiek iegūtas īpašumā bez apspriešanās ar vietējo sabiedrību vai bez tās piekrišanas. Līdz ar to samazinās vietējās sabiedrības iespējas nodarboties ar lauksaimniecību un nodrošināt sevi ar pārtiku. Arī resursu (zemes, ūdens, mežu) izmantošanas tiesības un ienākumus no to izmantošanas saņem īpašnieks. Var rasties situācija, ka iepriekš lauksaimniecībā izmantotā zeme tiek izmantota citiem mērķiem.

| 2.3. | Lauksaimniecības zeme un ūdens pieejamība ir pārtikas ražošanas pamats. Valstu spēja nodrošināt pārtikas pašpietiekamību ir atkarīga no vairākiem faktoriem, tomēr galvenais nosacījums ir pietiekamu lauksaimniecības platību esamība un valsts tiesības regulēt lauksaimniecības zemes īpašumtiesības un izmantošanas tiesības. |
| --- | --- |

2.3.

Lauksaimniecības zeme un ūdens pieejamība ir pārtikas ražošanas pamats. Valstu spēja nodrošināt pārtikas pašpietiekamību ir atkarīga no vairākiem faktoriem, tomēr galvenais nosacījums ir pietiekamu lauksaimniecības platību esamība un valsts tiesības regulēt lauksaimniecības zemes īpašumtiesības un izmantošanas tiesības.

| 2.4. | Ja visā pasaulē apstrādātās zemes platības dalām ar pasaules iedzīvotāju skaitu, iegūstam vidēji 2  000 m2 uz vienu iedzīvotāju. Lauksaimniecībai piemērotu zemes platību sadalījums uz vienu iedzīvotāju dažādās pasaules valstīs ir ļoti atšķirīgs, tāpēc daudzas valstis cenšas paplašināt savas lauksaimnieciskajai ražošanai piemērotās zemes platības, piesavinoties zemi citās valstīs. |
| --- | --- |

2.4.

Ja visā pasaulē apstrādātās zemes platības dalām ar pasaules iedzīvotāju skaitu, iegūstam vidēji 2  000 m2 uz vienu iedzīvotāju. Lauksaimniecībai piemērotu zemes platību sadalījums uz vienu iedzīvotāju dažādās pasaules valstīs ir ļoti atšķirīgs, tāpēc daudzas valstis cenšas paplašināt savas lauksaimnieciskajai ražošanai piemērotās zemes platības, piesavinoties zemi citās valstīs.

| 2.5. | Zemes piesavināšanās procesu veicina šādi faktori (drivers): |
| --- | --- |

2.5.

Zemes piesavināšanās procesu veicina šādi faktori (drivers):

| 2.5.1. | arvien globalizētāka pasaule un ar to saistītie kapitāla brīvas aprites principi; |
| --- | --- |

2.5.1.

arvien globalizētāka pasaule un ar to saistītie kapitāla brīvas aprites principi;

| 2.5.2. | iedzīvotāju skaita palielināšanās un urbanizācija; |
| --- | --- |

2.5.2.

iedzīvotāju skaita palielināšanās un urbanizācija;

| 2.5.3. | nepārtraukti pieaugošais pieprasījums pēc pārtikas; |
| --- | --- |

2.5.3.

nepārtraukti pieaugošais pieprasījums pēc pārtikas;

| 2.5.4. | pieaugošais pieprasījums pēc bioenerģijas; |
| --- | --- |

2.5.4.

pieaugošais pieprasījums pēc bioenerģijas;

| 2.5.5. | dabisko izejvielu (fiber and ohter wood products) pieprasījuma pieaugums; |
| --- | --- |

2.5.5.

dabisko izejvielu (fiber and ohter wood products) pieprasījuma pieaugums;

| 2.5.6. | īstenotās lauksaimniecības un vides politikas negatīvie aspekti; |
| --- | --- |

2.5.6.

īstenotās lauksaimniecības un vides politikas negatīvie aspekti;

| 2.5.7. | iespēja spekulēt ar pārtikas produktiem starptautiskajā vai vismaz Eiropas tirgū; |
| --- | --- |

2.5.7.

iespēja spekulēt ar pārtikas produktiem starptautiskajā vai vismaz Eiropas tirgū;

| 2.5.8. | iespēja spekulēt uz zemes vērtības palielināšanās un turpmāko subsīdiju rēķina; |
| --- | --- |

2.5.8.

iespēja spekulēt uz zemes vērtības palielināšanās un turpmāko subsīdiju rēķina;

| 2.5.9. | lielo investoru vēlme 2008. gada finanšu krīzes dēļ radušos brīvos līdzekļus ieguldīt lauksaimniecības zemē, jo tas ir stabilāks investīciju veids. |
| --- | --- |

2.5.9.

lielo investoru vēlme 2008. gada finanšu krīzes dēļ radušos brīvos līdzekļus ieguldīt lauksaimniecības zemē, jo tas ir stabilāks investīciju veids.

| 2.6. | Zemes piesavināšanās plašos apmēros notikusi Āfrikā, Dienvidamerikā un citos reģionos, to skaitā arī Eiropas reģionos, kuros zemes cena ir salīdzinoši zemāka nekā vidējā cena attīstītajās valstīs un pasaulē. |
| --- | --- |

2.6.

Zemes piesavināšanās plašos apmēros notikusi Āfrikā, Dienvidamerikā un citos reģionos, to skaitā arī Eiropas reģionos, kuros zemes cena ir salīdzinoši zemāka nekā vidējā cena attīstītajās valstīs un pasaulē.

| 2.7. | Iegūt ticamus datus par zemes piesavināšanās apmēriem ir grūti, jo ne vienmēr visi ar zemi saistītie darījumi ir reģistrēti, bet juridisko zemes īpašnieku savstarpējie darījumi bieži vien nav pietiekami pārredzami, kā tas ir, piemēram, pērkot zemi ar meitasuzņēmumu un saistīto uzņēmumu starpniecību. Tomēr vairākas nevalstiskās organizācijas un izpētes institūti ir veikuši pētījumus. Pēc Pasaules Bankas aplēsēm, no 2008. līdz 2009. gadam zemes piesavināšanās dažādos pasaules reģionos aptvēra 45 miljonus hektāru lauksaimniecības zemes. Land Matrix ziņojumā (1) aprakstīti 1  217 plaša mēroga darījumi ar zemi jaunattīstības valstīs, kur tika pārdoti 83,2 miljoni hektāru, t. i., 1,7 % no pasaulē izmantojamās lauksaimniecības zemes. |
| --- | --- |

2.7.

Iegūt ticamus datus par zemes piesavināšanās apmēriem ir grūti, jo ne vienmēr visi ar zemi saistītie darījumi ir reģistrēti, bet juridisko zemes īpašnieku savstarpējie darījumi bieži vien nav pietiekami pārredzami, kā tas ir, piemēram, pērkot zemi ar meitasuzņēmumu un saistīto uzņēmumu starpniecību. Tomēr vairākas nevalstiskās organizācijas un izpētes institūti ir veikuši pētījumus. Pēc Pasaules Bankas aplēsēm, no 2008. līdz 2009. gadam zemes piesavināšanās dažādos pasaules reģionos aptvēra 45 miljonus hektāru lauksaimniecības zemes. Land Matrix ziņojumā (1) aprakstīti 1  217 plaša mēroga darījumi ar zemi jaunattīstības valstīs, kur tika pārdoti 83,2 miljoni hektāru, t. i., 1,7 % no pasaulē izmantojamās lauksaimniecības zemes.

| 2.8. | Zemes piesavināšanās visplašākos apmēros notikusi Āfrikā – 56,2 milj. ha jeb 4,8 % Āfrikas lauksaimniecības zemes, Āzijā – 17,7 milj. ha un Latīņamerikā – 7 milj. ha, turklāt priekšroka dota graudaugu un dārzeņu audzēšanai piemērotām zemēm ar izdevīgu atrašanās vietu, vieglu piekļuvi, pieejamiem ūdens resursiem un augstu ražas potenciālu. Investorus interesē arī mežu platības. Investīciju ģeogrāfiskās izcelsmes jomā dominē Ķīna, Indija, Koreja, Ēģipte, Persijas līča valstis, Brazīlija, Dienvidāfrikas Republika, kā arī ASV un Eiropas Savienības valstis. Valstis, kurās zemes cena ir augsta, ir ārpus zemes uzpircēju interešu loka. Šajās valstīs drīzāk notiek zemes koncentrācija, kad lielāki lauksaimniecības uzņēmumi pārpērk zemi no mazajiem lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

2.8.

Zemes piesavināšanās visplašākos apmēros notikusi Āfrikā – 56,2 milj. ha jeb 4,8 % Āfrikas lauksaimniecības zemes, Āzijā – 17,7 milj. ha un Latīņamerikā – 7 milj. ha, turklāt priekšroka dota graudaugu un dārzeņu audzēšanai piemērotām zemēm ar izdevīgu atrašanās vietu, vieglu piekļuvi, pieejamiem ūdens resursiem un augstu ražas potenciālu. Investorus interesē arī mežu platības. Investīciju ģeogrāfiskās izcelsmes jomā dominē Ķīna, Indija, Koreja, Ēģipte, Persijas līča valstis, Brazīlija, Dienvidāfrikas Republika, kā arī ASV un Eiropas Savienības valstis. Valstis, kurās zemes cena ir augsta, ir ārpus zemes uzpircēju interešu loka. Šajās valstīs drīzāk notiek zemes koncentrācija, kad lielāki lauksaimniecības uzņēmumi pārpērk zemi no mazajiem lauksaimniekiem.

| 2.9. | Kā norādīts Madariaga2013. gada 10. jūlija ziņojumā (2), vairākas ES politikas jomas, piemēram, bioekonomikas, tirdzniecības un lauksaimniecības politika, tieši vai netieši ietekmē zemes piesavināšanos gan pasaules, gan ES mērogā. Zemes piesavināšanos veicina arī liberālā zemes politika un vispārēji atzītais kapitāla un preču brīvas aprites pamatprincips. |
| --- | --- |

2.9.

Kā norādīts Madariaga2013. gada 10. jūlija ziņojumā (2), vairākas ES politikas jomas, piemēram, bioekonomikas, tirdzniecības un lauksaimniecības politika, tieši vai netieši ietekmē zemes piesavināšanos gan pasaules, gan ES mērogā. Zemes piesavināšanos veicina arī liberālā zemes politika un vispārēji atzītais kapitāla un preču brīvas aprites pamatprincips.

| 2.10. | Ziņojumā galvenokārt tiek minēta ES noteiktā prasība palielināt biodegvielu īpatsvaru un cukura tirdzniecības bez nodokļiem un kvotām veicināšana, kas rosināja vairākus ar zemes piesavināšanos saistītus projektus Āzijā un Āfrikā. |
| --- | --- |

2.10.

Ziņojumā galvenokārt tiek minēta ES noteiktā prasība palielināt biodegvielu īpatsvaru un cukura tirdzniecības bez nodokļiem un kvotām veicināšana, kas rosināja vairākus ar zemes piesavināšanos saistītus projektus Āzijā un Āfrikā.

3.   Zemes piesavināšanās un koncentrācija Eiropā

| 3.1. | Tā kā Eiropa ir iesaistīta globālajos procesos, šie procesi vērojami arī Eiropā; atsevišķos reģionos tie ir acīmredzami, citos – mazāk izteikti. Zemes piesavināšanās Eiropā notikusi galvenokārt Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs. |
| --- | --- |

3.1.

Tā kā Eiropa ir iesaistīta globālajos procesos, šie procesi vērojami arī Eiropā; atsevišķos reģionos tie ir acīmredzami, citos – mazāk izteikti. Zemes piesavināšanās Eiropā notikusi galvenokārt Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs.

| 3.2. | Līdztekus tradicionālajai zemes īpašumtiesību iegūšanai vērojami arī centieni iegūt kontroli pār zemes resursiem, pārpērkot tos uzņēmumus, kuriem ir zemes īpašumtiesības vai nomas līgumi zemes apsaimniekošanai, vai arī iegūstot līdzdalību tajos. Tādējādi zemes resursi koncentrējas dažu lielo uzņēmēju rokās un vairākās Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs dominē rūpnieciskā lauksaimniecība. |
| --- | --- |

3.2.

Līdztekus tradicionālajai zemes īpašumtiesību iegūšanai vērojami arī centieni iegūt kontroli pār zemes resursiem, pārpērkot tos uzņēmumus, kuriem ir zemes īpašumtiesības vai nomas līgumi zemes apsaimniekošanai, vai arī iegūstot līdzdalību tajos. Tādējādi zemes resursi koncentrējas dažu lielo uzņēmēju rokās un vairākās Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs dominē rūpnieciskā lauksaimniecība.

| 3.3. | Laikā, kad lauksaimniecības zemes platības Eiropā samazinās, arvien lielākas zemes platības koncentrējas dažu atsevišķu lielo komercuzņēmumu rokās. 1 % lauksaimniecības uzņēmumu (farms) kontrolē 20 % ES lauksaimniecības zemes. 3 % lauksaimniecības uzņēmumu kontrolē 50 % ES lauksaimniecības zemes. Tajā pašā laikā 80 % lauksaimniecības uzņēmumu kontrolē tikai 14,5 % zemes. |
| --- | --- |

3.3.

Laikā, kad lauksaimniecības zemes platības Eiropā samazinās, arvien lielākas zemes platības koncentrējas dažu atsevišķu lielo komercuzņēmumu rokās. 1 % lauksaimniecības uzņēmumu (farms) kontrolē 20 % ES lauksaimniecības zemes. 3 % lauksaimniecības uzņēmumu kontrolē 50 % ES lauksaimniecības zemes. Tajā pašā laikā 80 % lauksaimniecības uzņēmumu kontrolē tikai 14,5 % zemes.

| 3.4. | Eiropā lauksaimnieciskās ražošanas vienību skaita samazināšanās un lauksaimniecībā nodarbināto skaita samazināšanās ir savstarpēji saistīta. Piemēram, no 2005. līdz 2010. gadam Austrumeiropas valstīs, īpaši Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā), krasi samazinājās ražošanas vienību skaits, un šajā reģionā krasi samazinājās arī darbaspēka pieprasījums (Bulgārijā un Rumānijā par 8,9 % gadā un Baltijas valstīs par 8,3 % gadā). Īrijā un Maltā palielinājās lauku saimniecību skaits un līdz ar to arī darbaspēka pieprasījums lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.4.

Eiropā lauksaimnieciskās ražošanas vienību skaita samazināšanās un lauksaimniecībā nodarbināto skaita samazināšanās ir savstarpēji saistīta. Piemēram, no 2005. līdz 2010. gadam Austrumeiropas valstīs, īpaši Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā), krasi samazinājās ražošanas vienību skaits, un šajā reģionā krasi samazinājās arī darbaspēka pieprasījums (Bulgārijā un Rumānijā par 8,9 % gadā un Baltijas valstīs par 8,3 % gadā). Īrijā un Maltā palielinājās lauku saimniecību skaits un līdz ar to arī darbaspēka pieprasījums lauksaimniecības nozarē.

| 3.5. | Zemes pirkšanu un koncentrāciju galvenokārt veic investori, kurus var iedalīt trīs grupās. Tie ir trešo valstu, ES dalībvalstu un iekšzemes investori. |
| --- | --- |

3.5.

Zemes pirkšanu un koncentrāciju galvenokārt veic investori, kurus var iedalīt trīs grupās. Tie ir trešo valstu, ES dalībvalstu un iekšzemes investori.

| 3.6. | Visizsmeļošākais pārskats par zemes koncentrāciju Eiropā, tostarp Eiropas Savienībā, sniegts ziņojumā Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe
   (3), ko 2013. gada aprīlī sagatavoja Via Campesina un Hands off the Land tīkls. Ziņojumā norādīts, ka Eiropas Savienībā notiek lēns zemes piesavināšanās process un zemes īpašumtiesību koncentrācija, kas ietekmē cilvēktiesības un it īpaši tiesības uz nepieciešamo pārtiku. Visplašākos apmēros zemes piesavināšanās notikusi Ungārijā un Rumānijā. Šis process vērojams arī citās Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs. |
| --- | --- |

3.6.

Visizsmeļošākais pārskats par zemes koncentrāciju Eiropā, tostarp Eiropas Savienībā, sniegts ziņojumā Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe
   (3), ko 2013. gada aprīlī sagatavoja Via Campesina un Hands off the Land tīkls. Ziņojumā norādīts, ka Eiropas Savienībā notiek lēns zemes piesavināšanās process un zemes īpašumtiesību koncentrācija, kas ietekmē cilvēktiesības un it īpaši tiesības uz nepieciešamo pārtiku. Visplašākos apmēros zemes piesavināšanās notikusi Ungārijā un Rumānijā. Šis process vērojams arī citās Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs.

| 3.6.1. | Dažādi avoti liecina, ka Rumānijā gandrīz 10 % lauksaimniecības zemes platību nonākušas trešo valstu investoru kontrolē, bet 20–30 % Eiropas Savienības investoru kontrolē. Ungārijā ar slepeniem līgumiem 1 miljons hektāru zemes platību nonākušas galvenokārt ES dalībvalstu izcelsmes kapitāla kontrolē. Kaut gan Polijā ārvalstniekiem līdz 2016. gada maijam ir aizliegts pirkt zemi, ir zināms, ka 2 00  000 ha zemes ir nopirkuši ārvalstu uzņēmēji, lielākoties no ES dalībvalstīm. Francijā, Bordo reģionā ķīnieši nopirkuši ap 100 vīnsaimniecību. Pēc Vācijas apvienošanas bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas lauksaimniecības kooperatīvus aizstāja gan ģimenes lauku saimniecības, gan juridiskas personas. Kopš tā laika tur vērojams, ka juridiskās personas ir neaizsargātas pret investoriem, kuri nav saistīti ar lauksaimniecību. |
| --- | --- |

3.6.1.

Dažādi avoti liecina, ka Rumānijā gandrīz 10 % lauksaimniecības zemes platību nonākušas trešo valstu investoru kontrolē, bet 20–30 % Eiropas Savienības investoru kontrolē. Ungārijā ar slepeniem līgumiem 1 miljons hektāru zemes platību nonākušas galvenokārt ES dalībvalstu izcelsmes kapitāla kontrolē. Kaut gan Polijā ārvalstniekiem līdz 2016. gada maijam ir aizliegts pirkt zemi, ir zināms, ka 2 00  000 ha zemes ir nopirkuši ārvalstu uzņēmēji, lielākoties no ES dalībvalstīm. Francijā, Bordo reģionā ķīnieši nopirkuši ap 100 vīnsaimniecību. Pēc Vācijas apvienošanas bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas lauksaimniecības kooperatīvus aizstāja gan ģimenes lauku saimniecības, gan juridiskas personas. Kopš tā laika tur vērojams, ka juridiskās personas ir neaizsargātas pret investoriem, kuri nav saistīti ar lauksaimniecību.

| 3.7. | Par koncentrācijas apmēru uzņēmumos liecina šādi dati: Rumānijas lielākais lauksaimniecības uzņēmums izmanto aptuveni 65  000 ha zemes, bet Vācijā 38  000 ha zemes. Igaunijas lielākajā piena lopu fermā ir 2  200 govis, un to skaitu plānots palielināt līdz 3  300. |
| --- | --- |

3.7.

Par koncentrācijas apmēru uzņēmumos liecina šādi dati: Rumānijas lielākais lauksaimniecības uzņēmums izmanto aptuveni 65  000 ha zemes, bet Vācijā 38  000 ha zemes. Igaunijas lielākajā piena lopu fermā ir 2  200 govis, un to skaitu plānots palielināt līdz 3  300.

| 3.8. | Viens no zemes koncentrācijas iemesliem Eiropā ir KLP pirmā pīlāra vienotais platībmaksājums, jo tas nodrošina lielajiem ražotājiem lielāku finansiālu veiktspēju, tātad priekšrocības un vairāk brīva kapitāla papildu zemes iegādei. ES-15 dalībvalstīs galvenokārt izmanto vienreizēju saimniecības maksājumu (single farm payment), bet ES-12 valstīs galvenokārt vienoto platībmaksājumu (single area payment). Savukārt zemes koncentrācijas temps ES-15 valstīs ir daudz lēnāks nekā ES-12 valstīs. |
| --- | --- |

3.8.

Viens no zemes koncentrācijas iemesliem Eiropā ir KLP pirmā pīlāra vienotais platībmaksājums, jo tas nodrošina lielajiem ražotājiem lielāku finansiālu veiktspēju, tātad priekšrocības un vairāk brīva kapitāla papildu zemes iegādei. ES-15 dalībvalstīs galvenokārt izmanto vienreizēju saimniecības maksājumu (single farm payment), bet ES-12 valstīs galvenokārt vienoto platībmaksājumu (single area payment). Savukārt zemes koncentrācijas temps ES-15 valstīs ir daudz lēnāks nekā ES-12 valstīs.

| 3.9. | Līdz ar lauksaimniecības zemes koncentrāciju koncentrējas arī KLP sniegtais atbalsts. Piemēram, 2009. gadā 2 % lauksaimniecības uzņēmumu saņēma 32 % KLP sniegtā atbalsta. Stāvoklis Rietumeiropas un Austrumeiropas valstīs ir atšķirīgs. Piemēram, 2009. gadā Bulgārijā lielie lauksaimniecības uzņēmumi jeb 2,8 % no visiem uzņēmumiem, saņēma 66,6 % no atbalsta kopsummas. Igaunijā attiecīgi 3 % un 53 %, Dānijā 3 % un 25 %, Austrijā 5,5 % un 25 %. |
| --- | --- |

3.9.

Līdz ar lauksaimniecības zemes koncentrāciju koncentrējas arī KLP sniegtais atbalsts. Piemēram, 2009. gadā 2 % lauksaimniecības uzņēmumu saņēma 32 % KLP sniegtā atbalsta. Stāvoklis Rietumeiropas un Austrumeiropas valstīs ir atšķirīgs. Piemēram, 2009. gadā Bulgārijā lielie lauksaimniecības uzņēmumi jeb 2,8 % no visiem uzņēmumiem, saņēma 66,6 % no atbalsta kopsummas. Igaunijā attiecīgi 3 % un 53 %, Dānijā 3 % un 25 %, Austrijā 5,5 % un 25 %.

4.   Zemes piesavināšanās ietekme

| 4.1. | Valstīs, kur notiek zemes piesavināšanās un koncentrācija, Eiropas lauksaimniecības modeli, kas balstīts uz ģimenes lauku saimniecībām, aizstāj lielapjoma rūpnieciskā lauksaimniecība. |
| --- | --- |

4.1.

Valstīs, kur notiek zemes piesavināšanās un koncentrācija, Eiropas lauksaimniecības modeli, kas balstīts uz ģimenes lauku saimniecībām, aizstāj lielapjoma rūpnieciskā lauksaimniecība.

| 4.2. | No sagatavotajiem pētījumiem var secināt, ka lielākā daļa piesavinātajās zemēs audzētās pārtikas vai citu pārtikā lietojamu kultūraugu tiek eksportēti uz investīciju izcelsmes valstīm. Tikai neliela daļa produkcijas nonāk vietējā tirgū. Uz vietas ražotās pārtikas nodrošinājums samazinās proporcionāli zemes piesavināšanās apmēriem attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

4.2.

No sagatavotajiem pētījumiem var secināt, ka lielākā daļa piesavinātajās zemēs audzētās pārtikas vai citu pārtikā lietojamu kultūraugu tiek eksportēti uz investīciju izcelsmes valstīm. Tikai neliela daļa produkcijas nonāk vietējā tirgū. Uz vietas ražotās pārtikas nodrošinājums samazinās proporcionāli zemes piesavināšanās apmēriem attiecīgajā valstī.

| 4.3. | Līdz ar zemes piesavināšanos un koncentrāciju ģimenes lauku saimniecības, kas agrāk apstrādāja zemi, tagad to vairs nevar izmantot. Tāpēc lauku reģionos samazinās darba vietu un mājokļu skaits. Parasti šis process ir neatgriezenisks, jo mazajiem vai darbību uzsākušajiem lauksaimniekiem (to skaitā jauniešiem) nepietiekamā kapitāla dēļ ir ļoti grūti iegūt īpašumā zemi un iekļauties šajā nozarē. |
| --- | --- |

4.3.

Līdz ar zemes piesavināšanos un koncentrāciju ģimenes lauku saimniecības, kas agrāk apstrādāja zemi, tagad to vairs nevar izmantot. Tāpēc lauku reģionos samazinās darba vietu un mājokļu skaits. Parasti šis process ir neatgriezenisks, jo mazajiem vai darbību uzsākušajiem lauksaimniekiem (to skaitā jauniešiem) nepietiekamā kapitāla dēļ ir ļoti grūti iegūt īpašumā zemi un iekļauties šajā nozarē.

| 4.4. | Kaut arī Pasaules Banka ir mēģinājusi uzsvērt zemes piesavināšanās pozitīvos aspektus, piemēram, lielāku efektivitāti, inovāciju un attīstību, daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un kustības paudušas kritisku viedokli. Tās uzskata, ka zemes piesavināšanās rada šādas sekas: kaitējums videi, augsnes degradācija, lauku dzīves pagrimums, ilgtspējīgas lauksaimniecības vispārējas attīstības vietā veidojas uz monokultūrām balstīta plaša mēroga lauksaimnieciskā ražošana. |
| --- | --- |

4.4.

Kaut arī Pasaules Banka ir mēģinājusi uzsvērt zemes piesavināšanās pozitīvos aspektus, piemēram, lielāku efektivitāti, inovāciju un attīstību, daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un kustības paudušas kritisku viedokli. Tās uzskata, ka zemes piesavināšanās rada šādas sekas: kaitējums videi, augsnes degradācija, lauku dzīves pagrimums, ilgtspējīgas lauksaimniecības vispārējas attīstības vietā veidojas uz monokultūrām balstīta plaša mēroga lauksaimnieciskā ražošana.

| 4.5. | Zemes piesavināšanās negatīvi ietekmē lauku kopienu attīstību. Koncentrētas lielapjoma ražošanas negatīvais aspekts ir bezdarba līmeņa paaugstināšanās lauku reģionos, radot izdevumus sociālajā jomā. |
| --- | --- |

4.5.

Zemes piesavināšanās negatīvi ietekmē lauku kopienu attīstību. Koncentrētas lielapjoma ražošanas negatīvais aspekts ir bezdarba līmeņa paaugstināšanās lauku reģionos, radot izdevumus sociālajā jomā.

| 4.6. | Minesotas Universitātes analītiķis Willis Peterson uzskata, ka mazās ģimenes lauku saimniecības ir vismaz tikpat efektīvas, cik lielie ražotāji. Arī apgalvojums, ka zemes gabalu koncentrācija sekmē ražīgumu (4), neatbilst patiesībai. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) dati apliecina pretējo, jo 90 % no visām lauku saimniecībām pasaulē ir ģimenes lauku saimniecības, kas apstrādā 75 % zemes un ražo 80 % no pasaules pārtikas kopapjoma. |
| --- | --- |

4.6.

Minesotas Universitātes analītiķis Willis Peterson uzskata, ka mazās ģimenes lauku saimniecības ir vismaz tikpat efektīvas, cik lielie ražotāji. Arī apgalvojums, ka zemes gabalu koncentrācija sekmē ražīgumu (4), neatbilst patiesībai. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) dati apliecina pretējo, jo 90 % no visām lauku saimniecībām pasaulē ir ģimenes lauku saimniecības, kas apstrādā 75 % zemes un ražo 80 % no pasaules pārtikas kopapjoma.

| 4.7. | Minēsim šādu brīdinošu piemēru tam, kādas var būt zemes piesavināšanās sekas: Skotijā pirms 200 gadiem zemes gabalu Holandes platībā sadalīja 8  000–20  000 ha lielās zemes vienībās un pārdeva investoriem. Šajā reģionā toreiz bija 1,5–2 miljoni iedzīvotāju. Rūpnieciskās lauksaimniecības dēļ šis reģions mūsdienās ir gandrīz neapdzīvots. Skotijas Parlaments šobrīd nodarbojas ar reģiona rehabilitāciju, bet šī darbība izmaksā daudz dārgāk nekā tad, ja būtu saglabāts uz lauku saimniecībām balstīts lauksaimniecības modelis. |
| --- | --- |

4.7.

Minēsim šādu brīdinošu piemēru tam, kādas var būt zemes piesavināšanās sekas: Skotijā pirms 200 gadiem zemes gabalu Holandes platībā sadalīja 8  000–20  000 ha lielās zemes vienībās un pārdeva investoriem. Šajā reģionā toreiz bija 1,5–2 miljoni iedzīvotāju. Rūpnieciskās lauksaimniecības dēļ šis reģions mūsdienās ir gandrīz neapdzīvots. Skotijas Parlaments šobrīd nodarbojas ar reģiona rehabilitāciju, bet šī darbība izmaksā daudz dārgāk nekā tad, ja būtu saglabāts uz lauku saimniecībām balstīts lauksaimniecības modelis.

5.   Ģimenes lauku saimniecību nozīme sabiedrībā un pārtikas nodrošināšanā

| 5.1. | EESK pauž gandarījumu, ka ANO pasludināja 2014. gadu par ģimenes lauku saimniecību gadu. Tas ir palīdzējis pastāvīgi celt ģimenes lauku saimniecību vērtību un publiskajā apspriešanā uzsvērt to stratēģisko nozīmi pārtikas nodrošinājuma un lauku attīstības jomā. |
| --- | --- |

5.1.

EESK pauž gandarījumu, ka ANO pasludināja 2014. gadu par ģimenes lauku saimniecību gadu. Tas ir palīdzējis pastāvīgi celt ģimenes lauku saimniecību vērtību un publiskajā apspriešanā uzsvērt to stratēģisko nozīmi pārtikas nodrošinājuma un lauku attīstības jomā.

| 5.2. | Kaut arī starptautiskajā un Eiropas Savienības līmenī nav vispārēji atzītas jēdziena “ģimenes lauku saimniecība” definīcijas, EESK aicina Eiropas Komisiju, Parlamentu un Padomi ieviest šādu jēdzienu. EESK norāda uz šādām ģimenes lauku saimniecībai raksturīgām iezīmēm: |
| --- | --- |

5.2.

Kaut arī starptautiskajā un Eiropas Savienības līmenī nav vispārēji atzītas jēdziena “ģimenes lauku saimniecība” definīcijas, EESK aicina Eiropas Komisiju, Parlamentu un Padomi ieviest šādu jēdzienu. EESK norāda uz šādām ģimenes lauku saimniecībai raksturīgām iezīmēm:

| 5.2.1. | vadības lēmumus pieņem ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

5.2.1.

vadības lēmumus pieņem ģimenes locekļi;

| 5.2.2. | lielāko daļu darba veic ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

5.2.2.

lielāko daļu darba veic ģimenes locekļi;

| 5.2.3. | īpašumtiesības un kapitāla lielākā daļa pieder ģimenei vai zeme ir vietējās kopienas īpašumā; |
| --- | --- |

5.2.3.

īpašumtiesības un kapitāla lielākā daļa pieder ģimenei vai zeme ir vietējās kopienas īpašumā;

| 5.2.4. | uzņēmuma saimniekošana ir ģimenes pārziņā; |
| --- | --- |

5.2.4.

uzņēmuma saimniekošana ir ģimenes pārziņā;

| 5.2.5. | saimniecību pārmanto no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

5.2.5.

saimniecību pārmanto no paaudzes paaudzē;

| 5.2.6. | ģimene dzīvo uz lauku saimniecībai piederošās zemes vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

5.2.6.

ģimene dzīvo uz lauku saimniecībai piederošās zemes vai tās tuvumā.

| 5.3. | Sociāli un ekoloģiski piemērotu, uz ģimenes saimniecībām balstītu lauku dzīves un lauksaimniecības modeli lielākajā daļā pasaules valstu izmanto jau tūkstošiem gadu. Valstīs, kurām raksturīgs tiesiskums un politiskā paredzamība, ģimenes lauku saimniecības ir apliecinājušas savu stabilitāti un priekšrocības salīdzinājumā ar citām lauksaimniecības sistēmām. |
| --- | --- |

5.3.

Sociāli un ekoloģiski piemērotu, uz ģimenes saimniecībām balstītu lauku dzīves un lauksaimniecības modeli lielākajā daļā pasaules valstu izmanto jau tūkstošiem gadu. Valstīs, kurām raksturīgs tiesiskums un politiskā paredzamība, ģimenes lauku saimniecības ir apliecinājušas savu stabilitāti un priekšrocības salīdzinājumā ar citām lauksaimniecības sistēmām.

| 5.4. | Papildus pārtikas ražošanai ģimenes lauku saimniecībām ir arī citas sabiedrībai nozīmīgas funkcijas, ko nevar piedāvāt rūpnieciskais modelis, kurā dominē lielražotāji un kurš lielākoties orientēts uz algotu darbaspēku. |
| --- | --- |

5.4.

Papildus pārtikas ražošanai ģimenes lauku saimniecībām ir arī citas sabiedrībai nozīmīgas funkcijas, ko nevar piedāvāt rūpnieciskais modelis, kurā dominē lielražotāji un kurš lielākoties orientēts uz algotu darbaspēku.

| 5.4.1. | Ģimenes saimniecībām un arī lauksaimniecības kooperatīviem ir aktīva loma lauku ekonomikā. Lai tie būtu stabili un elastīgi, liela nozīme ir dalībai kooperatīvos un profesionālajās organizācijās. Ģimenes saimniecības saglabā lauku kultūras mantojumu un lauku rajonu apdzīvotību, bagātina lauku rajonu sociālo dzīvi, rada augstas vērtības produktus, taupīgi izmanto dabas resursus un lauku rajonos nodrošina plašu īpašnieku loku. |
| --- | --- |

5.4.1.

Ģimenes saimniecībām un arī lauksaimniecības kooperatīviem ir aktīva loma lauku ekonomikā. Lai tie būtu stabili un elastīgi, liela nozīme ir dalībai kooperatīvos un profesionālajās organizācijās. Ģimenes saimniecības saglabā lauku kultūras mantojumu un lauku rajonu apdzīvotību, bagātina lauku rajonu sociālo dzīvi, rada augstas vērtības produktus, taupīgi izmanto dabas resursus un lauku rajonos nodrošina plašu īpašnieku loku.

| 5.4.2. | Ģimenes lauku saimniecības nežēlojas par darba vietu trūkumu, tās pašas rada darba vietas un ir atvērtas inovācijai. |
| --- | --- |

5.4.2.

Ģimenes lauku saimniecības nežēlojas par darba vietu trūkumu, tās pašas rada darba vietas un ir atvērtas inovācijai.

| 5.4.3. | Lauku saimniecībā ir bērnu audzināšanai labvēlīga vide, kurā iespējams nodot zināšanas un prasmes no paaudzes paaudzē, nodrošinot lauku saimniecību pēctecību. |
| --- | --- |

5.4.3.

Lauku saimniecībā ir bērnu audzināšanai labvēlīga vide, kurā iespējams nodot zināšanas un prasmes no paaudzes paaudzē, nodrošinot lauku saimniecību pēctecību.

| 5.4.4. | Uz ģimenes lauku saimniecībām balstīta lauksaimnieciskā ražošana ir izkliedēta un decentralizēta. Tas nodrošina konkurenci tirgū un ierobežo ar koncentrāciju saistītos riska faktorus. |
| --- | --- |

5.4.4.

Uz ģimenes lauku saimniecībām balstīta lauksaimnieciskā ražošana ir izkliedēta un decentralizēta. Tas nodrošina konkurenci tirgū un ierobežo ar koncentrāciju saistītos riska faktorus.

| 5.4.5. | No cilvēces turpmākas pastāvēšanas viedokļa liels lauku saimniecību skaits jau pats par sevi ir vērtība, jo tieši lauku saimniecības nodrošina lielākam skaitam cilvēku prasmes un zināšanas par pārtikas ražošanu, tādējādi veidojot pamatu vajadzīgajām izdzīvošanas zināšanām un prasmēm, kas palīdz arī krīzes apstākļos. Lai ģimenes lauku saimniecības būtu dzīvotspējīga alternatīva rūpnieciskai lauksaimniecībai un ar to saistītajai zemes piesavināšanai, ir jāīsteno aktīvi ģimenes lauku saimniecību aizsardzības pasākumi, to skaitā pasākumi ražotāju organizāciju veicināšanai un negodīgas komercprakses apkarošanai. ES un valsts līmeņa politikas pasākumi sekmē ilgtspējīgas un noturīgas ģimenes lauksaimniecības nozares saglabāšanu (5). |
| --- | --- |

5.4.5.

No cilvēces turpmākas pastāvēšanas viedokļa liels lauku saimniecību skaits jau pats par sevi ir vērtība, jo tieši lauku saimniecības nodrošina lielākam skaitam cilvēku prasmes un zināšanas par pārtikas ražošanu, tādējādi veidojot pamatu vajadzīgajām izdzīvošanas zināšanām un prasmēm, kas palīdz arī krīzes apstākļos. Lai ģimenes lauku saimniecības būtu dzīvotspējīga alternatīva rūpnieciskai lauksaimniecībai un ar to saistītajai zemes piesavināšanai, ir jāīsteno aktīvi ģimenes lauku saimniecību aizsardzības pasākumi, to skaitā pasākumi ražotāju organizāciju veicināšanai un negodīgas komercprakses apkarošanai. ES un valsts līmeņa politikas pasākumi sekmē ilgtspējīgas un noturīgas ģimenes lauksaimniecības nozares saglabāšanu (5).

6.   Iespējas regulēt zemes tirgu un novērst zemes piesavināšanos un koncentrāciju

| 6.1. | Zeme ir pārtikas ražošanas pamats. ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību konvencijas (6) 11. pantā un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (7) 25. pantā noteikts, ka katras valsts pienākums ir nodrošināt tās jurisdikcijā esošajiem iedzīvotājiem pārtikas minimumu, kas būtu pietiekams un nekaitīgs, un šis pienākums ir tieši saistīts ar zemes pieejamību. |
| --- | --- |

6.1.

Zeme ir pārtikas ražošanas pamats. ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību konvencijas (6) 11. pantā un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (7) 25. pantā noteikts, ka katras valsts pienākums ir nodrošināt tās jurisdikcijā esošajiem iedzīvotājiem pārtikas minimumu, kas būtu pietiekams un nekaitīgs, un šis pienākums ir tieši saistīts ar zemes pieejamību.

| 6.2. | Naftas un gāzes resursu nepietiekamība Eiropas Savienībā apdraud pārtikas nodrošinājumu. Tādēļ ir jāsaglabā ilgtspējīga lauksaimniecība un ģimenes lauku saimniecības. |
| --- | --- |

6.2.

Naftas un gāzes resursu nepietiekamība Eiropas Savienībā apdraud pārtikas nodrošinājumu. Tādēļ ir jāsaglabā ilgtspējīga lauksaimniecība un ģimenes lauku saimniecības.

| 6.3. | Zeme nav parasta prece, kuru varētu ražot vairāk. Tā kā zemes resursi ir ierobežoti, uz to nevajadzētu attiecināt tradicionālos tirgus noteikumus. EESK ir pārliecināta, ka dalībvalstīs un Eiropas Savienībā padziļināti jāapspriež skaidrs lauksaimniecības struktūru modelis. Tikai pamatojoties uz šādu modeli, var un vajag noteikt politiskās sekas un pasākumus. Kā piemēru šeit var minēt lauksaimniecības sabiedrību akciju iegādes (tā dēvēto darījumu ar akcijām) juridisko novērtējumu. Zemes īpašumtiesības un izmantošana jāreglamentē stingrāk nekā līdz šim. |
| --- | --- |

6.3.

Zeme nav parasta prece, kuru varētu ražot vairāk. Tā kā zemes resursi ir ierobežoti, uz to nevajadzētu attiecināt tradicionālos tirgus noteikumus. EESK ir pārliecināta, ka dalībvalstīs un Eiropas Savienībā padziļināti jāapspriež skaidrs lauksaimniecības struktūru modelis. Tikai pamatojoties uz šādu modeli, var un vajag noteikt politiskās sekas un pasākumus. Kā piemēru šeit var minēt lauksaimniecības sabiedrību akciju iegādes (tā dēvēto darījumu ar akcijām) juridisko novērtējumu. Zemes īpašumtiesības un izmantošana jāreglamentē stingrāk nekā līdz šim.

| 6.4. | Dažādas politiskas ievirzes organizācijas ir izstrādājušas ar zemes jautājumiem saistītu regulējumu un politiku un norādījušas, ka svarīga nozīme šajā jomā ir labai pārvaldībai (good governance). FAO ir izstrādājusi brīvprātīgi piemērojamas pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu lietošanas atbildīgu pārvaldību (The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry) (8). Ar šīm pamatnostādnēm paredzēts sekmēt droša zemes izmantošanas tiesiskā regulējuma nodrošināšanu, lai panāktu vienlīdzīgu piekļuvi resursiem (zemei, zivīm, mežiem) un līdz ar to mazinātu badu un nabadzību, atbalstītu ilgtspējīgu attīstību un bagātinātu vidi. ANO Tirdzniecības un attīstības konference (UNCTAD), FAO, Starptautiskais Lauksaimniecības attīstības fonds (IFAD) un Pasaules Banka kopīgi izstrādājuši principus, kuri attiecas uz atbildīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā (9) un kuros atzītas tiesības, iztikas līdzekļi un resursi. ESAO ir publicējusi politikas satvaru ieguldījumiem lauksaimniecībā (Policy Framework for Investment in Agriculture (PFIA)) (10), lai palīdzētu valstīm izstrādāt politiku privāto ieguldījumu veicināšanai lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

6.4.

Dažādas politiskas ievirzes organizācijas ir izstrādājušas ar zemes jautājumiem saistītu regulējumu un politiku un norādījušas, ka svarīga nozīme šajā jomā ir labai pārvaldībai (good governance). FAO ir izstrādājusi brīvprātīgi piemērojamas pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu lietošanas atbildīgu pārvaldību (The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry) (8). Ar šīm pamatnostādnēm paredzēts sekmēt droša zemes izmantošanas tiesiskā regulējuma nodrošināšanu, lai panāktu vienlīdzīgu piekļuvi resursiem (zemei, zivīm, mežiem) un līdz ar to mazinātu badu un nabadzību, atbalstītu ilgtspējīgu attīstību un bagātinātu vidi. ANO Tirdzniecības un attīstības konference (UNCTAD), FAO, Starptautiskais Lauksaimniecības attīstības fonds (IFAD) un Pasaules Banka kopīgi izstrādājuši principus, kuri attiecas uz atbildīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā (9) un kuros atzītas tiesības, iztikas līdzekļi un resursi. ESAO ir publicējusi politikas satvaru ieguldījumiem lauksaimniecībā (Policy Framework for Investment in Agriculture (PFIA)) (10), lai palīdzētu valstīm izstrādāt politiku privāto ieguldījumu veicināšanai lauksaimniecībā.

| 6.5. | EESK uzskata, ka ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) pamatnostādnes par zemes izmantošanas tiesībām ir ceļvedis lauksaimniekiem, un aicina visas dalībvalstis ieviest un precīzi piemērot šīs pamatnostādnes. Neskaidra īpašumtiesību sistēma ir neapmierinošas vadības apliecinājums un arī faktors, kas veicina zemes piesavināšanos. |
| --- | --- |

6.5.

EESK uzskata, ka ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) pamatnostādnes par zemes izmantošanas tiesībām ir ceļvedis lauksaimniekiem, un aicina visas dalībvalstis ieviest un precīzi piemērot šīs pamatnostādnes. Neskaidra īpašumtiesību sistēma ir neapmierinošas vadības apliecinājums un arī faktors, kas veicina zemes piesavināšanos.

| 6.6. | Factor Markets 2012. gadā publiskotajā dokumentā (11) analizēts lauksaimniecības zemes tirdzniecības regulējums ES dalībvalstīs un kandidātvalstīs. Tajā norādīts, ka vairākas dalībvalstis piemēro valsts regulējumu, piemēram, pirmpirkuma tiesību iespēju, lai novērstu zemes īpašumtiesību pastiprinātu koncentrāciju un nonākšanu ārvalstnieku īpašumā. Dažās valstīs visiem lauksaimniecības zemes pārdošanas darījumiem neatkarīgi no pircēja izcelsmes valsts jābūt apstiprinātiem valsts iestādē. Tā tas ir, piemēram, Francijā, Vācijā un Zviedrijā. Citās valstīs (Ungārijā un Lietuvā) ir noteikta lauksaimniecības zemes maksimālā platība vienam īpašniekam. |
| --- | --- |

6.6.

Factor Markets 2012. gadā publiskotajā dokumentā (11) analizēts lauksaimniecības zemes tirdzniecības regulējums ES dalībvalstīs un kandidātvalstīs. Tajā norādīts, ka vairākas dalībvalstis piemēro valsts regulējumu, piemēram, pirmpirkuma tiesību iespēju, lai novērstu zemes īpašumtiesību pastiprinātu koncentrāciju un nonākšanu ārvalstnieku īpašumā. Dažās valstīs visiem lauksaimniecības zemes pārdošanas darījumiem neatkarīgi no pircēja izcelsmes valsts jābūt apstiprinātiem valsts iestādē. Tā tas ir, piemēram, Francijā, Vācijā un Zviedrijā. Citās valstīs (Ungārijā un Lietuvā) ir noteikta lauksaimniecības zemes maksimālā platība vienam īpašniekam.

| 6.6.1. | Francijā zemes pirkšanas un pārdošanas darījumu kontroli veic reģionālās zemes komisijas (Sociėtės d’Amėnagement Foncier et d’Etablissement Rural jeb SAFER). SAFER ir reģionālā līmeņa iestādes, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu lauksaimniekiem, īpaši gados jauniem lauksaimniekiem, zemes pārdalīšanā un nodrošināt zemes tirgus pārredzamību. |
| --- | --- |

6.6.1.

Francijā zemes pirkšanas un pārdošanas darījumu kontroli veic reģionālās zemes komisijas (Sociėtės d’Amėnagement Foncier et d’Etablissement Rural jeb SAFER). SAFER ir reģionālā līmeņa iestādes, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu lauksaimniekiem, īpaši gados jauniem lauksaimniekiem, zemes pārdalīšanā un nodrošināt zemes tirgus pārredzamību.

| 6.6.2. | Lai iegādātos lauksaimniecības zemi mazapdzīvotajos Zviedrijas reģionos (sparsely populated regions), ir vajadzīga atļauja. To izsniedz, ņemot vērā izglītību vai iepriekšējo pieredzi, un dažkārt tiek pieprasīts, ka zemes īpašniekam jādzīvo savā nekustamajā īpašumā. Zviedrijā zemi var pirkt tikai fiziskas personas. |
| --- | --- |

6.6.2.

Lai iegādātos lauksaimniecības zemi mazapdzīvotajos Zviedrijas reģionos (sparsely populated regions), ir vajadzīga atļauja. To izsniedz, ņemot vērā izglītību vai iepriekšējo pieredzi, un dažkārt tiek pieprasīts, ka zemes īpašniekam jādzīvo savā nekustamajā īpašumā. Zviedrijā zemi var pirkt tikai fiziskas personas.

| 6.6.3. | Lietuvā juridiskas personas var iegādāties zemi, ja no uzņēmējdarbības ienākumu kopsummas vismaz 50 % gūti no lauksaimnieciskās darbības. Vietējās fiziskās un juridiskās personas īpašumā esošās zemes platības nedrīkst pārsniegt 500 ha. |
| --- | --- |

6.6.3.

Lietuvā juridiskas personas var iegādāties zemi, ja no uzņēmējdarbības ienākumu kopsummas vismaz 50 % gūti no lauksaimnieciskās darbības. Vietējās fiziskās un juridiskās personas īpašumā esošās zemes platības nedrīkst pārsniegt 500 ha.

| 6.6.4. | Beļģijā, Itālijā un Francijā zemes nomniekiem ir zemes pirmpirkuma tiesības. |
| --- | --- |

6.6.4.

Beļģijā, Itālijā un Francijā zemes nomniekiem ir zemes pirmpirkuma tiesības.

| 6.7. | No iepriekš minētā var secināt, ka lauksaimniecības zemes tirgus regulējums Eiropas Savienības dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Ierobežojumi vienā valstī un to neesamība otrā rada nevienlīdzību dalībvalstu starpā. Tāpēc Bulgārijas parlaments, ņemot vēra tiešo apdraudējumu valsts lauksaimniecībai un neraugoties uz ES brīdinājumiem, nolēma līdz 2020. gadam pagarināt lauksaimniecības zemes iegādes moratoriju, kura termiņš beidzās 2013. gada 22. oktobrī, un šis lēmums ir saprotams, jo Bulgārijā zemes cenas un lauksaimnieku pirktspēja ir krietni zemāka nekā bagātajās valstīs. |
| --- | --- |

6.7.

No iepriekš minētā var secināt, ka lauksaimniecības zemes tirgus regulējums Eiropas Savienības dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Ierobežojumi vienā valstī un to neesamība otrā rada nevienlīdzību dalībvalstu starpā. Tāpēc Bulgārijas parlaments, ņemot vēra tiešo apdraudējumu valsts lauksaimniecībai un neraugoties uz ES brīdinājumiem, nolēma līdz 2020. gadam pagarināt lauksaimniecības zemes iegādes moratoriju, kura termiņš beidzās 2013. gada 22. oktobrī, un šis lēmums ir saprotams, jo Bulgārijā zemes cenas un lauksaimnieku pirktspēja ir krietni zemāka nekā bagātajās valstīs.

| 6.8. | Factor Markets 2012. gadā veiktajā analīzē (12) norādīts, ka lielo lauksaimniecības sabiedrību dominējošais stāvoklis zemes tirgū kavē zemes tirgus netraucētu darbību. Lielās sabiedrības, kas piesavinās zemi, izmanto savu spēku, lai ietekmētu zemes cenas un nomas līgumu nosacījumus vietējā un reģionālajā zemes tirgū. |
| --- | --- |

6.8.

Factor Markets 2012. gadā veiktajā analīzē (12) norādīts, ka lielo lauksaimniecības sabiedrību dominējošais stāvoklis zemes tirgū kavē zemes tirgus netraucētu darbību. Lielās sabiedrības, kas piesavinās zemi, izmanto savu spēku, lai ietekmētu zemes cenas un nomas līgumu nosacījumus vietējā un reģionālajā zemes tirgū.

| 6.9. | Zemes politika ir dalībvalstu kompetencē, un tās var noteikt darījumu ierobežojumus, ja tiek apdraudēta energoapgāde vai pārtikas nodrošinājums un ja tas vajadzīgs sabiedrības interesēs. Ierobežojumi ir atļauti, lai novērstu spekulāciju un saglabātu vietējās tradīcijas un atbilstīgu zemes izmantošanu. Taču, ņemot vērā Līgumos nostiprināto kapitāla un preču brīvas aprites pamatprincipu, iespējas noteikt šādus ierobežojumus ir diezgan ierobežotas. Tāpēc EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, vai kapitāla brīva aprite jāattiecina arī uz lauksaimniecības zemes un lauksaimniecības uzņēmumu pirkšanas–pārdošanas darījumiem, jo īpaši attiecībās ar trešām valstīm, bet arī ES teritorijā. Šajā saistībā jāņem vērā, ka lauksaimniecības zemes cenas un iedzīvotāju ienākumu līmenis dalībvalstīs ir atšķirīgs. Ir jānoskaidro, vai kapitāla brīva aprite un brīvais tirgus nodrošina visiem iedzīvotājiem un juridiskām personām vienlīdzīgas iespējas iegādāties lauksaimniecības zemi. |
| --- | --- |

6.9.

Zemes politika ir dalībvalstu kompetencē, un tās var noteikt darījumu ierobežojumus, ja tiek apdraudēta energoapgāde vai pārtikas nodrošinājums un ja tas vajadzīgs sabiedrības interesēs. Ierobežojumi ir atļauti, lai novērstu spekulāciju un saglabātu vietējās tradīcijas un atbilstīgu zemes izmantošanu. Taču, ņemot vērā Līgumos nostiprināto kapitāla un preču brīvas aprites pamatprincipu, iespējas noteikt šādus ierobežojumus ir diezgan ierobežotas. Tāpēc EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, vai kapitāla brīva aprite jāattiecina arī uz lauksaimniecības zemes un lauksaimniecības uzņēmumu pirkšanas–pārdošanas darījumiem, jo īpaši attiecībās ar trešām valstīm, bet arī ES teritorijā. Šajā saistībā jāņem vērā, ka lauksaimniecības zemes cenas un iedzīvotāju ienākumu līmenis dalībvalstīs ir atšķirīgs. Ir jānoskaidro, vai kapitāla brīva aprite un brīvais tirgus nodrošina visiem iedzīvotājiem un juridiskām personām vienlīdzīgas iespējas iegādāties lauksaimniecības zemi.

| 6.10. | EESK uzskata: lai varētu garantēt pārtikas nodrošinājumu un sasniegt citus leģitīmus mērķus, jādod dalībvalstīm plašākas iespējas, balstoties uz ilgtspējīgu lauksaimniecības modeli, reglamentēt un ierobežot zemes tirgu. Redzams, ka dažās valstīs trūkst skaidru politikas mērķu vai tie ir diskriminējoši. |
| --- | --- |

6.10.

EESK uzskata: lai varētu garantēt pārtikas nodrošinājumu un sasniegt citus leģitīmus mērķus, jādod dalībvalstīm plašākas iespējas, balstoties uz ilgtspējīgu lauksaimniecības modeli, reglamentēt un ierobežot zemes tirgu. Redzams, ka dažās valstīs trūkst skaidru politikas mērķu vai tie ir diskriminējoši.

| 6.11. | Ja Eiropas Parlaments un ES Padome nonāks pie secinājuma, ka kapitāla brīvas aprites ierobežojumi, kas noteikti ar mērķi panākt pārtikas apgādes drošību, ir pamatoti, apspriešana būs jārīko starptautiskajā līmenī, jo kapitāla brīva aprite ir nostiprināta vairākos starptautiskos līgumos. |
| --- | --- |

6.11.

Ja Eiropas Parlaments un ES Padome nonāks pie secinājuma, ka kapitāla brīvas aprites ierobežojumi, kas noteikti ar mērķi panākt pārtikas apgādes drošību, ir pamatoti, apspriešana būs jārīko starptautiskajā līmenī, jo kapitāla brīva aprite ir nostiprināta vairākos starptautiskos līgumos.

| 6.12. | ES un dalībvalstu tiesiskā vide un politika dod iespēju ar subsīdijām un maksājumiem ietekmēt zemes izmantošanu. Ar lauksaimniecības politikas instrumentu lietpratīgu pārvaldību un zemes politiku var radīt apstākļus, lai ražošana būtu iespējama un saimnieciski rentabla arī mazākās lauku saimniecībās; tas savukārt novērstu zemes koncentrāciju. |
| --- | --- |

6.12.

ES un dalībvalstu tiesiskā vide un politika dod iespēju ar subsīdijām un maksājumiem ietekmēt zemes izmantošanu. Ar lauksaimniecības politikas instrumentu lietpratīgu pārvaldību un zemes politiku var radīt apstākļus, lai ražošana būtu iespējama un saimnieciski rentabla arī mazākās lauku saimniecībās; tas savukārt novērstu zemes koncentrāciju.

| 6.13. | Atjauninātajā KLP ir paredzēta iespēja noteikt ierobežojumus (capping), kā arī zināmas iespējas pārorientēt tiešos maksājumus uz pirmajiem hektāriem, un vienkāršota ieguldījumu dotācijas un tiešo maksājumu piešķiršana mazajiem lauksaimniekiem, taču EESK apšauba, ka pašreizējie ierobežojumi būtiski ietekmē zemes koncentrācijas novēršanu un ka šo iespēju pietiekami izmanto tajās dalībvalstīs, kurās lauku saimniecību strukturālās atšķirības ir vislielākās un zemes koncentrācijas intensitāte visaugstākā. EESK iesaka dalībvalstīm plaši izmantot šo iespēju un aicina Eiropas Savienības iestādes ieviest efektīvāku subsīdiju pārdales mehānismu. |
| --- | --- |

6.13.

Atjauninātajā KLP ir paredzēta iespēja noteikt ierobežojumus (capping), kā arī zināmas iespējas pārorientēt tiešos maksājumus uz pirmajiem hektāriem, un vienkāršota ieguldījumu dotācijas un tiešo maksājumu piešķiršana mazajiem lauksaimniekiem, taču EESK apšauba, ka pašreizējie ierobežojumi būtiski ietekmē zemes koncentrācijas novēršanu un ka šo iespēju pietiekami izmanto tajās dalībvalstīs, kurās lauku saimniecību strukturālās atšķirības ir vislielākās un zemes koncentrācijas intensitāte visaugstākā. EESK iesaka dalībvalstīm plaši izmantot šo iespēju un aicina Eiropas Savienības iestādes ieviest efektīvāku subsīdiju pārdales mehānismu.

| 6.14. | Tā kā lauksaimniecības zeme ir ierobežots dabas resurss, zemes piesavināšanās apdraud Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. un 191. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Tāpēc EESK rosina Komisiju un Eiropas Parlamentu aktīvi risināt jautājumus, kas saistīti ar zemes izmantošanas pārvaldību. |
| --- | --- |

6.14.

Tā kā lauksaimniecības zeme ir ierobežots dabas resurss, zemes piesavināšanās apdraud Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. un 191. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Tāpēc EESK rosina Komisiju un Eiropas Parlamentu aktīvi risināt jautājumus, kas saistīti ar zemes izmantošanas pārvaldību.

| 6.15. | EESK iesaka visām ES dalībvalstīm noteikt lauksaimniecības zemes iegādes maksimālo robežvērtību kā fiziskām, tā arī juridiskām personām un pirmpirkuma tiesības piešķirt tiem, kuru īpašumā esošās zemes platības ir mazākas par noteikto robežvērtību. Kompetentās iestādes var piemērot pirmpirkuma tiesības tikai tiem lauksaimniekiem, kuru īpašumā esošās zemes platības nepārsniedz šo robežvērtību. |
| --- | --- |

6.15.

EESK iesaka visām ES dalībvalstīm noteikt lauksaimniecības zemes iegādes maksimālo robežvērtību kā fiziskām, tā arī juridiskām personām un pirmpirkuma tiesības piešķirt tiem, kuru īpašumā esošās zemes platības ir mazākas par noteikto robežvērtību. Kompetentās iestādes var piemērot pirmpirkuma tiesības tikai tiem lauksaimniekiem, kuru īpašumā esošās zemes platības nepārsniedz šo robežvērtību.

| 6.16. | Vietējā sabiedrība jāiesaista lēmumu pieņemšanā par zemes izmantošanu, tostarp nodrošinot tai plašākas tiesības un iespējas. |
| --- | --- |

6.16.

Vietējā sabiedrība jāiesaista lēmumu pieņemšanā par zemes izmantošanu, tostarp nodrošinot tai plašākas tiesības un iespējas.

| 6.17. | Lauksaimniecības zeme prioritāri jāizmanto nevis biodegvielas, bet gan pārtikas ražošanai. |
| --- | --- |

6.17.

Lauksaimniecības zeme prioritāri jāizmanto nevis biodegvielas, bet gan pārtikas ražošanai.

| 6.18. | Jāīsteno politika, kas atbalstītu nevis zemes koncentrāciju, bet gan rūpniecisko lielražotāju pāreju uz mazākām ražošanas struktūrām un ar kuru varētu panākt pašpietiekamu pārtikas nodrošinājumu. ES valstīs vajadzētu izveidot valsts iestādes, kuru redzeslokā ir lauksaimniecības zemes īpašnieki un apsaimniekotāji. Papildus datu vākšanai par zemes īpašniekiem, jāvāc un valstu datubāzēs jāievada arī dati par zemes apsaimniekotājiem. Šādu datu pieejamība dotu iespēju veikt izpēti un reaģēt uz pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.18.

Jāīsteno politika, kas atbalstītu nevis zemes koncentrāciju, bet gan rūpniecisko lielražotāju pāreju uz mazākām ražošanas struktūrām un ar kuru varētu panākt pašpietiekamu pārtikas nodrošinājumu. ES valstīs vajadzētu izveidot valsts iestādes, kuru redzeslokā ir lauksaimniecības zemes īpašnieki un apsaimniekotāji. Papildus datu vākšanai par zemes īpašniekiem, jāvāc un valstu datubāzēs jāievada arī dati par zemes apsaimniekotājiem. Šādu datu pieejamība dotu iespēju veikt izpēti un reaģēt uz pārmaiņām.

| 6.19. | EESK rosina Eiropas Komisiju un Parlamentu, balstoties uz vienotu metodoloģiju, veikt plašu izpēti par dažādu valstu politikas jomu un noteikto ierobežojumu ietekmi uz zemes koncentrāciju. Vajadzētu arī noskaidrot, kādu apdraudējumu zemes koncentrācija var radīt pārtikas nodrošinājuma, nodarbinātības, vides un lauku attīstības jomā. |
| --- | --- |

6.19.

EESK rosina Eiropas Komisiju un Parlamentu, balstoties uz vienotu metodoloģiju, veikt plašu izpēti par dažādu valstu politikas jomu un noteikto ierobežojumu ietekmi uz zemes koncentrāciju. Vajadzētu arī noskaidrot, kādu apdraudējumu zemes koncentrācija var radīt pārtikas nodrošinājuma, nodarbinātības, vides un lauku attīstības jomā.

| 6.20. | EESK rosina visas ES dalībvalstis ziņot ES Komisijai un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO) par brīvprātīgo pamatnostādņu, kas attiecas uz zemes, zvejas vietu un mežu izmantošanas tiesību un īpašumtiesību atbildīgu pārvaldību (VGGT, ko FAO pieņēma 2012. gadā), izmantošanu un piemērošanu savā zemes izmantošanas politikā. Šīm pamatnostādnēm ir globāla darbības joma (2.4. punkts), un tās attiecas arī uz Eiropu. Lai valstis uzraudzītu pamatnostādņu īstenošanu un ar tām saskaņotu savu politiku, pamatnostādnēs valstis ir rosinātas izveidot ieinteresēto personu forumus, iesaistot un iekļaujot tos, kurus šie jautājumi ietekmē visvairāk (13). |
| --- | --- |

6.20.

EESK rosina visas ES dalībvalstis ziņot ES Komisijai un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO) par brīvprātīgo pamatnostādņu, kas attiecas uz zemes, zvejas vietu un mežu izmantošanas tiesību un īpašumtiesību atbildīgu pārvaldību (VGGT, ko FAO pieņēma 2012. gadā), izmantošanu un piemērošanu savā zemes izmantošanas politikā. Šīm pamatnostādnēm ir globāla darbības joma (2.4. punkts), un tās attiecas arī uz Eiropu. Lai valstis uzraudzītu pamatnostādņu īstenošanu un ar tām saskaņotu savu politiku, pamatnostādnēs valstis ir rosinātas izveidot ieinteresēto personu forumus, iesaistot un iekļaujot tos, kurus šie jautājumi ietekmē visvairāk (13).

| 6.21. | EESK arī turpmāk uzmanīgi sekos līdzi zemes koncentrācijas norisēm, pētīs to ietekmi un iesaistīsies šos procesus ierobežojošu priekšlikumu izstrādē. Komiteja vienlaikus atbalsta arī pasaules mēroga iniciatīvu World Forum on Access to Land and Natural Resources un aicina Eiropas Komisiju un Parlamentu atbalstīt šo darbību. |
| --- | --- |

6.21.

EESK arī turpmāk uzmanīgi sekos līdzi zemes koncentrācijas norisēm, pētīs to ietekmi un iesaistīsies šos procesus ierobežojošu priekšlikumu izstrādē. Komiteja vienlaikus atbalsta arī pasaules mēroga iniciatīvu World Forum on Access to Land and Natural Resources un aicina Eiropas Komisiju un Parlamentu atbalstīt šo darbību.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.landmatrix.org/en

1

(2)  www.madariaga.org

2

(3)  http://www.eurovia.org/IMG/pdf/Land_in_Europe.pdf

3

(4)  http://familyfarmingahap.weebly.com/family-vs-corporate-farming.html

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/529047/IPOL-AGRI_NT(2014)529047_EN.pdf

5

(6)  http://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx

6

(7)  http://www.un.org/en/documents/udhr/index.shtml#a25

7

(8)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

8

(9)  http://unctad.org/en/Pages/DIAE/G-20/PRAI.aspx

9

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/PFIA_April2013.pdf

10

(11)  http://ageconsearch.umn.edu/bitstream/120249/2/FM_WP14CEPSonSalesMarketRegulations_D15.1_Final.pdf

11

(12)  http://ageconsearch.umn.edu/bitstream/120249/2/FM_WP14CEPSonSalesMarketRegulations_D15.1_Final.pdf

12

(13)  Skatīt VGGT 26.2. pantu: http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

13

VGGT

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/24

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Situācija pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas 2015. gadā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 242/04)

| Ziņotājs: | Padraig WALSHE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Padraig WALSHE

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 10. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Situācija pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas 2015. gadā” (pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2015. gada 8. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē), ar 219 balsīm par, 1 balsi pret un 14 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka piena kvotu sistēmas atcelšana no 2015. gada 31. marta, kā nolemts 2008. gadā, nozīmē pamatīgas pārmaiņas. Kopš 1984. gada 1. aprīlī tika ieviests šis vērienīgais ražošanas regulēšanas instruments, laika gaitā kļuva aizvien skaidrāks, ka nav iespējams pietiekami aizsargāt un stabilizēt piena cenas un lauksaimnieku ienākumus, bet Eiropas Savienībā piena produkcija samazinājās, kamēr citviet pasaulē piena ražošana būtiski pieauga. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka piena kvotu sistēmas atcelšana no 2015. gada 31. marta, kā nolemts 2008. gadā, nozīmē pamatīgas pārmaiņas. Kopš 1984. gada 1. aprīlī tika ieviests šis vērienīgais ražošanas regulēšanas instruments, laika gaitā kļuva aizvien skaidrāks, ka nav iespējams pietiekami aizsargāt un stabilizēt piena cenas un lauksaimnieku ienākumus, bet Eiropas Savienībā piena produkcija samazinājās, kamēr citviet pasaulē piena ražošana būtiski pieauga.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ES piena nozares politikai pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas, proti, pēc 2015. gada, ne tikai jāsekmē izaugsme un darbības paplašināšana, bet arī būtu jānodrošina, ka piensaimniecības netiek pamestas novārtā, un jāsniedz atbalsts mazajiem lauksaimniekiem, jo īpaši mazāk labvēlīgos apgabalos un kalnu reģionos. Tai jāļauj ES lauksaimniekiem un ES ekonomikai kopumā gūt labumu no augošajiem globālajiem piena produkcijas tirgiem, vienlaikus atzīstot un veicinot ne mazāk vērtīgo ekonomisko un sociālo ieguldījumu, ko dod nelielas nelabvēlīgā situācijā esošas piena ražošanas saimniecības daudzos Eiropas reģionos. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka ES piena nozares politikai pēc piena kvotu sistēmas atcelšanas, proti, pēc 2015. gada, ne tikai jāsekmē izaugsme un darbības paplašināšana, bet arī būtu jānodrošina, ka piensaimniecības netiek pamestas novārtā, un jāsniedz atbalsts mazajiem lauksaimniekiem, jo īpaši mazāk labvēlīgos apgabalos un kalnu reģionos. Tai jāļauj ES lauksaimniekiem un ES ekonomikai kopumā gūt labumu no augošajiem globālajiem piena produkcijas tirgiem, vienlaikus atzīstot un veicinot ne mazāk vērtīgo ekonomisko un sociālo ieguldījumu, ko dod nelielas nelabvēlīgā situācijā esošas piena ražošanas saimniecības daudzos Eiropas reģionos.

| 1.3. | EESK uzskata, ka tas jādara, pilnībā izmantojot KLP 2014.–2020. gadam II pīlāra nosacījumus un piena nozares tiesību aktu paketi, lai nodrošinātu atbalstu piena ražošanas saimniecībās strādājošajām ģimenēm visā teritorijā. Jāveicina dalība ražotāju organizācijās, kas var palīdzēt lauksaimniekiem uzlabot viņu stāvokli piegādes ķēdē, un zināšanu nodošanas pasākumi ar mērķi palīdzēt lauksaimniekiem uzlabot tehnisko un ekonomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka tas jādara, pilnībā izmantojot KLP 2014.–2020. gadam II pīlāra nosacījumus un piena nozares tiesību aktu paketi, lai nodrošinātu atbalstu piena ražošanas saimniecībās strādājošajām ģimenēm visā teritorijā. Jāveicina dalība ražotāju organizācijās, kas var palīdzēt lauksaimniekiem uzlabot viņu stāvokli piegādes ķēdē, un zināšanu nodošanas pasākumi ar mērķi palīdzēt lauksaimniekiem uzlabot tehnisko un ekonomisko efektivitāti.

| 1.4. | Tomēr EESK uzskata, ka ar II pīlāra budžetiem un pasākumiem vai piena nozares tiesību aktu kopuma pasākumiem, kas tagad ir KLP 2014.–2020. gadam sastāvdaļa, noteikti nepietiks, lai aizsargātu neaizsargātos piensaimniekus mazāk labvēlīgos vai kalnu apgabalos vai ārpus tiem. Varētu būt nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu, ka šie lauksaimnieki saņem pienācīgus ienākumus un taisnīgu daļu no tirgus ieņēmumiem. Viņiem arī būtu jāgūst labums no konsultatīviem pakalpojumiem attiecībā uz ražošanas efektivitāti, dažādošanu un pārorientēšanu, lai viņiem palīdzētu pieņemt pareizākos lēmumus savu un savu pēcnācēju nākotnei, paturot prātā ienākumu radīšanas ziņā ierobežotās iespējas neizdevīgā situācijā esošajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.4.

Tomēr EESK uzskata, ka ar II pīlāra budžetiem un pasākumiem vai piena nozares tiesību aktu kopuma pasākumiem, kas tagad ir KLP 2014.–2020. gadam sastāvdaļa, noteikti nepietiks, lai aizsargātu neaizsargātos piensaimniekus mazāk labvēlīgos vai kalnu apgabalos vai ārpus tiem. Varētu būt nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu, ka šie lauksaimnieki saņem pienācīgus ienākumus un taisnīgu daļu no tirgus ieņēmumiem. Viņiem arī būtu jāgūst labums no konsultatīviem pakalpojumiem attiecībā uz ražošanas efektivitāti, dažādošanu un pārorientēšanu, lai viņiem palīdzētu pieņemt pareizākos lēmumus savu un savu pēcnācēju nākotnei, paturot prātā ienākumu radīšanas ziņā ierobežotās iespējas neizdevīgā situācijā esošajos uzņēmumos.

| 1.5. | EESK uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir nodrošināt, lai komerciāli veiksmīgiem un konkurētspējīgiem piensaimniekiem visās teritorijās, tostarp tajās, kuras ir piemērotākas ilgtspējīgai un konkurētspējīgai eksportam paredzētu piena produktu ražošanai, būtu iespēja attīstīt savus uzņēmumus, lai reaģētu uz pasaulē strauji pieaugošo pieprasījumu un tādējādi veicinātu nodarbinātību un ekonomiskos ieņēmumus ES lauku apvidos. Tomēr galvenā problēma šiem lauksaimniekiem būs ievērojamās ienākumu svārstības, kas saistītas gan ar piena produkcijas cenu nepastāvību (kas ietekmē ražotāju piena cenas), gan resursu izmaksām. Ir svarīgi, lai ES veicinātu, ka dalībvalstis un nozare izstrādā nodokļu risinājumus un vienkāršus riska ierobežošanas instrumentus, piemēram, nemainīgas likmes līgumus, kas viegli pieejami lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir nodrošināt, lai komerciāli veiksmīgiem un konkurētspējīgiem piensaimniekiem visās teritorijās, tostarp tajās, kuras ir piemērotākas ilgtspējīgai un konkurētspējīgai eksportam paredzētu piena produktu ražošanai, būtu iespēja attīstīt savus uzņēmumus, lai reaģētu uz pasaulē strauji pieaugošo pieprasījumu un tādējādi veicinātu nodarbinātību un ekonomiskos ieņēmumus ES lauku apvidos. Tomēr galvenā problēma šiem lauksaimniekiem būs ievērojamās ienākumu svārstības, kas saistītas gan ar piena produkcijas cenu nepastāvību (kas ietekmē ražotāju piena cenas), gan resursu izmaksām. Ir svarīgi, lai ES veicinātu, ka dalībvalstis un nozare izstrādā nodokļu risinājumus un vienkāršus riska ierobežošanas instrumentus, piemēram, nemainīgas likmes līgumus, kas viegli pieejami lauksaimniekiem.

| 1.6. | EESK visnotaļ uzstāja, ka nepietiekamais “drošības tīkla” nosacījumu līmenis jaunajā KLP ir jāpārskata un pastāvīgi jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka tiem ir ciešāka saikne ar faktiskajām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

1.6.

EESK visnotaļ uzstāja, ka nepietiekamais “drošības tīkla” nosacījumu līmenis jaunajā KLP ir jāpārskata un pastāvīgi jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka tiem ir ciešāka saikne ar faktiskajām ražošanas izmaksām.

| 1.6.1. | Arī turpmāk jāveicina piena produktu ražošana gan ES iekšējā tirgus, gan ES eksporta vajadzībām. Eiropas Savienībai jāatbalsta jaunu tirgu apzināšana un attīstība, kā arī jānodrošina, lai starptautiskās tirdzniecības nolīgumi būtu līdzsvaroti un dotu ES eksportētājiem taisnīgas piekļuves iespējas. |
| --- | --- |

1.6.1.

Arī turpmāk jāveicina piena produktu ražošana gan ES iekšējā tirgus, gan ES eksporta vajadzībām. Eiropas Savienībai jāatbalsta jaunu tirgu apzināšana un attīstība, kā arī jānodrošina, lai starptautiskās tirdzniecības nolīgumi būtu līdzsvaroti un dotu ES eksportētājiem taisnīgas piekļuves iespējas.

| 1.6.2. | Iekšējā tirgus jomā Eiropas Savienībai jāatbalsta centieni popularizēt tos piena produktu patēriņa sniegtos labumus veselībai, kas ir apstiprināti jaunākajos zinātniskajos pētījumos. |
| --- | --- |

1.6.2.

Iekšējā tirgus jomā Eiropas Savienībai jāatbalsta centieni popularizēt tos piena produktu patēriņa sniegtos labumus veselībai, kas ir apstiprināti jaunākajos zinātniskajos pētījumos.

| 1.6.3. | Eiropas Savienībai arī jāpastiprina regulējums mazumtirdzniecības jomā, lai regulētu mazumtirgotāju peļņas samērīgumu un uzlabotu lauksaimnieku iespējas atgūt savas izmaksas. |
| --- | --- |

1.6.3.

Eiropas Savienībai arī jāpastiprina regulējums mazumtirdzniecības jomā, lai regulētu mazumtirgotāju peļņas samērīgumu un uzlabotu lauksaimnieku iespējas atgūt savas izmaksas.

| 1.7. | Visbeidzot, ir jāatzīst un jāveicina piensaimniecības nozares kooperatīvu izšķirīgā loma. Kooperatīviem ir vadoša loma pasaules piena nozarē; četri kooperatīvi saskaņā ar Rabobank 2014. gada jūlijā veikto apsekojumu ir ierindoti pasaules vadošo piena pārstrādes uzņēmumu desmitniekā (1). Kooperatīviem var būt daudz lielāka nozīme piensaimnieku atbalstīšanā nepastāvīgu situāciju apstākļos nekā privātiem piena uzpircējiem/pārstrādātājiem, jo piena piegādātāji visbiežāk ir arī to akcionāri. Tie piedāvā arī daudz ilgtspējīgākas ilgtermiņa saistības attiecībā uz piena iegādi no lauksaimniekiem par pieņemamām piena cenām. |
| --- | --- |

1.7.

Visbeidzot, ir jāatzīst un jāveicina piensaimniecības nozares kooperatīvu izšķirīgā loma. Kooperatīviem ir vadoša loma pasaules piena nozarē; četri kooperatīvi saskaņā ar Rabobank 2014. gada jūlijā veikto apsekojumu ir ierindoti pasaules vadošo piena pārstrādes uzņēmumu desmitniekā (1). Kooperatīviem var būt daudz lielāka nozīme piensaimnieku atbalstīšanā nepastāvīgu situāciju apstākļos nekā privātiem piena uzpircējiem/pārstrādātājiem, jo piena piegādātāji visbiežāk ir arī to akcionāri. Tie piedāvā arī daudz ilgtspējīgākas ilgtermiņa saistības attiecībā uz piena iegādi no lauksaimniekiem par pieņemamām piena cenām.

2.   Vispārīga informācija – mācīšanās no iepriekšējās pieredzes

| 2.1. | Eiropas Savienībā piena cena 2014. gada septembrī bija vidēji 37,47 centi/kg (avots: LTO milk review) (2), kas ir par 8,2 % mazāk nekā šajā pašā avotā minētā vidējā cena 2014. gada februārī. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Savienībā piena cena 2014. gada septembrī bija vidēji 37,47 centi/kg (avots: LTO milk review) (2), kas ir par 8,2 % mazāk nekā šajā pašā avotā minētā vidējā cena 2014. gada februārī.

| 2.2. | Līdz pavasara beigām, pateicoties lielajam pieprasījumam pasaulē, ir bijušas stabilas cenas. Tomēr ir sākusies cenu korekcija, jo ražošanas izaugsme lielāko eksportētāju vidū (+ 4,3 % no 2014. gada janvāra līdz septembrim) pārsniedza “veselīgu” pieprasījuma izaugsmi (+ 2–2,5 % gadā), galvenokārt jaunajos tirgos. Pavisam nesen Ķīnas pagaidu izstāšanās no tirgus pēc tā pārmērīgas izpirkšanas iepriekšējos mēnešos un Krievijas aizliegums attiecībā uz ES piena produktu eksportu – ņemot vērā, ka Krievija veido 33 % ES piena produktu eksporta, – 2014. gada otrajā pusē vēl vairāk ietekmēja šo jomu un tādējādi arī ražotāju cenas. |
| --- | --- |

2.2.

Līdz pavasara beigām, pateicoties lielajam pieprasījumam pasaulē, ir bijušas stabilas cenas. Tomēr ir sākusies cenu korekcija, jo ražošanas izaugsme lielāko eksportētāju vidū (+ 4,3 % no 2014. gada janvāra līdz septembrim) pārsniedza “veselīgu” pieprasījuma izaugsmi (+ 2–2,5 % gadā), galvenokārt jaunajos tirgos. Pavisam nesen Ķīnas pagaidu izstāšanās no tirgus pēc tā pārmērīgas izpirkšanas iepriekšējos mēnešos un Krievijas aizliegums attiecībā uz ES piena produktu eksportu – ņemot vērā, ka Krievija veido 33 % ES piena produktu eksporta, – 2014. gada otrajā pusē vēl vairāk ietekmēja šo jomu un tādējādi arī ražotāju cenas.

| 2.2.1. | Līdz ar piena cenu straujo kritumu 2014. gada beigās ES piensaimniekiem ir pamatotas bažas par iespējamo ietekmi uz viņu iztiku turpmāko mēnešu laikā, jo ES tiek atcelts kvotu režīms, savukārt ražošana citos pasaules reģionos turpina pieaugt (vismaz īstermiņā). Viņi arī pamatoti apšauba ES gatavību un spēju palīdzēt pārvarēt neizbēgamus zemu piena cenu/ienākumu periodus turpmāku krīžu rezultātā. |
| --- | --- |

2.2.1.

Līdz ar piena cenu straujo kritumu 2014. gada beigās ES piensaimniekiem ir pamatotas bažas par iespējamo ietekmi uz viņu iztiku turpmāko mēnešu laikā, jo ES tiek atcelts kvotu režīms, savukārt ražošana citos pasaules reģionos turpina pieaugt (vismaz īstermiņā). Viņi arī pamatoti apšauba ES gatavību un spēju palīdzēt pārvarēt neizbēgamus zemu piena cenu/ienākumu periodus turpmāku krīžu rezultātā.

| 2.3. | Vidējā termiņa un ilgtermiņa perspektīvas attiecībā uz pienu un piena produktiem joprojām ir visnotaļ labvēlīgas gan pasaules, gan iekšējos tirgos. Pieprasījums pasaulē saglabājas dinamisks, jo īpaši jaunietekmes valstīs, un ir balstīts uz stabilām demogrāfiskām tendencēm. Tradicionāli augstas kvalitātes amatniecības izstrādājumi, daudzi no kuriem tiek ražoti neizdevīgā situācijā esošos apgabalos un iegūti no piena, kas nāk no neaizsargātākajām lauku saimniecībām, un kurus augstu vērtē patērētāji, ir arvien vairāk pieprasīti pat stabilos Eiropas iekšējos tirgos. Inovatīvi piena produkti, kuri paredzēti, piemēram, sportistiem, medicīniskām vajadzībām un bērnu uzturam un kuru pamatā ir sūkalas un citas piena sastāvdaļas, ir atzīti kā strauji augošas augstas vērtības produktu kategorijas gan iekšzemes, gan starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

2.3.

Vidējā termiņa un ilgtermiņa perspektīvas attiecībā uz pienu un piena produktiem joprojām ir visnotaļ labvēlīgas gan pasaules, gan iekšējos tirgos. Pieprasījums pasaulē saglabājas dinamisks, jo īpaši jaunietekmes valstīs, un ir balstīts uz stabilām demogrāfiskām tendencēm. Tradicionāli augstas kvalitātes amatniecības izstrādājumi, daudzi no kuriem tiek ražoti neizdevīgā situācijā esošos apgabalos un iegūti no piena, kas nāk no neaizsargātākajām lauku saimniecībām, un kurus augstu vērtē patērētāji, ir arvien vairāk pieprasīti pat stabilos Eiropas iekšējos tirgos. Inovatīvi piena produkti, kuri paredzēti, piemēram, sportistiem, medicīniskām vajadzībām un bērnu uzturam un kuru pamatā ir sūkalas un citas piena sastāvdaļas, ir atzīti kā strauji augošas augstas vērtības produktu kategorijas gan iekšzemes, gan starptautiskajos tirgos.

| 2.4. | Pēc kvotu atcelšanas ir paredzams ražošanas pieaugums, jo īpaši dalībvalstīs, kurās to patlaban ierobežo kvotas, piemēram, Īrijā, Vācijā, Nīderlandē, Dānijā, Austrijā un Polijā, kā arī Francijā. |
| --- | --- |

2.4.

Pēc kvotu atcelšanas ir paredzams ražošanas pieaugums, jo īpaši dalībvalstīs, kurās to patlaban ierobežo kvotas, piemēram, Īrijā, Vācijā, Nīderlandē, Dānijā, Austrijā un Polijā, kā arī Francijā.

| 2.5. | Tomēr joprojām ir šaubas par ES regulatīvās sistēmas spēju pārvarēt ārkārtējas tirgus nepastāvības vai krīzes situācijas, jo īpaši – ar mērķi palīdzēt lauksaimniekiem pārvarēt peļņas svārstību un ienākumu nestabilitātes radītās problēmas, kā arī nodrošināt piena produktu ražošanas līdzsvarotu attīstību visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.5.

Tomēr joprojām ir šaubas par ES regulatīvās sistēmas spēju pārvarēt ārkārtējas tirgus nepastāvības vai krīzes situācijas, jo īpaši – ar mērķi palīdzēt lauksaimniekiem pārvarēt peļņas svārstību un ienākumu nestabilitātes radītās problēmas, kā arī nodrošināt piena produktu ražošanas līdzsvarotu attīstību visā Eiropas Savienībā.

| 2.6. | Krievijas noteiktais aizliegums un tā ietekme uz visiem ES piena produkcijas tirgiem bija pirmais pārbaudījums ES jaunajam krīžu pārvarēšanas režīmam, un ar ierobežotu ietekmi uz tirgiem saistībā ar atbalsta atjaunošanu privātai siera uzglabāšanai (pirms tās pēkšņas slēgšanas) un atbalstu sviesta un sausā vājpiena privātai uzglabāšanai, kā arī intervences iepirkumu perioda pagarināšanu un palielinātiem izdevumiem patēriņa veicināšanai ir skaidrs, ka šīs šaubas ir visnotaļ pamatotas. Jāizstrādā papildu pasākumi, lai pārvarētu tirgus krīzes, taču pirmām kārtām ES jābūt sagatavotai šo pasākumu ātrai un izlēmīgai īstenošanai. |
| --- | --- |

2.6.

Krievijas noteiktais aizliegums un tā ietekme uz visiem ES piena produkcijas tirgiem bija pirmais pārbaudījums ES jaunajam krīžu pārvarēšanas režīmam, un ar ierobežotu ietekmi uz tirgiem saistībā ar atbalsta atjaunošanu privātai siera uzglabāšanai (pirms tās pēkšņas slēgšanas) un atbalstu sviesta un sausā vājpiena privātai uzglabāšanai, kā arī intervences iepirkumu perioda pagarināšanu un palielinātiem izdevumiem patēriņa veicināšanai ir skaidrs, ka šīs šaubas ir visnotaļ pamatotas. Jāizstrādā papildu pasākumi, lai pārvarētu tirgus krīzes, taču pirmām kārtām ES jābūt sagatavotai šo pasākumu ātrai un izlēmīgai īstenošanai.

| 2.6.1. | ES pieredze reaģēšanā uz piena produkcijas pieprasījuma un cenu ievērojamo kritumu saistībā ar 2008.–2009. gada finanšu krīzi ir sniegusi iespēju mācīties. Toreiz Eiropas Komisijas lēnā rīcība nozīmēja, ka 2009. gadā bija vajadzīgi seši mēneši sviesta intervences iepirkumiem un astoņi mēneši sausā vājpiena iepirkumiem, iekams tirgus cenas sāka pacelties virs pilnīgas intervences iepirkšanas ekvivalenta. Sviesta pārņemšana privātai uzglabāšanai ilga gandrīz gadu (no marta līdz decembrim) un turpinājās arī 2010. gadā, noslēdzoties tikai 2010. gada augustā. Kopumā 2009. gadā visiem intervences pasākumiem ar mērķi atbalstīt tirgus tika iztērēti 370 miljoni EUR, tostarp 181 miljons EUR eksporta kompensācijām. Kopumā 2010. gadā visiem intervences pasākumiem ar mērķi atbalstīt tirgus tika iztērēti 529 miljoni EUR, tostarp 186 miljoni EUR eksporta kompensācijām. Eiropas Komisija 2010. gadā ieguva 31 miljonu EUR no sausā vājpiena (SV) un sviesta intervences krājumu izpārdošanas un 2011. gadā vēl 73 miljonus EUR no sausā vājpiena pārdošanas. Ievērojams krājumā esošo produktu daudzums tika izlietots Palīdzības vistrūcīgākajām personām programmai, kam citādi būtu vajadzīgs finansiāls ieguldījums no ES budžeta (3). |
| --- | --- |

2.6.1.

ES pieredze reaģēšanā uz piena produkcijas pieprasījuma un cenu ievērojamo kritumu saistībā ar 2008.–2009. gada finanšu krīzi ir sniegusi iespēju mācīties. Toreiz Eiropas Komisijas lēnā rīcība nozīmēja, ka 2009. gadā bija vajadzīgi seši mēneši sviesta intervences iepirkumiem un astoņi mēneši sausā vājpiena iepirkumiem, iekams tirgus cenas sāka pacelties virs pilnīgas intervences iepirkšanas ekvivalenta. Sviesta pārņemšana privātai uzglabāšanai ilga gandrīz gadu (no marta līdz decembrim) un turpinājās arī 2010. gadā, noslēdzoties tikai 2010. gada augustā. Kopumā 2009. gadā visiem intervences pasākumiem ar mērķi atbalstīt tirgus tika iztērēti 370 miljoni EUR, tostarp 181 miljons EUR eksporta kompensācijām. Kopumā 2010. gadā visiem intervences pasākumiem ar mērķi atbalstīt tirgus tika iztērēti 529 miljoni EUR, tostarp 186 miljoni EUR eksporta kompensācijām. Eiropas Komisija 2010. gadā ieguva 31 miljonu EUR no sausā vājpiena (SV) un sviesta intervences krājumu izpārdošanas un 2011. gadā vēl 73 miljonus EUR no sausā vājpiena pārdošanas. Ievērojams krājumā esošo produktu daudzums tika izlietots Palīdzības vistrūcīgākajām personām programmai, kam citādi būtu vajadzīgs finansiāls ieguldījums no ES budžeta (3).

| 2.6.2. | Arī 2009. un 2010. gadā Eiropas Parlaments nobalsoja par 300 miljonu EUR tiešmaksājumiem ES piensaimniecības nozarē strādājošajiem lauksaimniekiem. Šī summa atbilda nepilniem 600 EUR uz vienu lauksaimnieku (pamatojoties uz to sadali Īrijā) un tika izmaksāta 2010. gada sākumā ar lielu novēlošanos, kad jau bija sākusies cenu atveseļošanās. Šā pasākuma administrēšanas izmaksas ir neskaidras. No šīs pieredzes mums jāmācās, ka ar šādiem tiešmaksājumiem nevar panākt ievērojamus pavērsienus tirgos un ka nelieli piešķīrumi uz vienu lauksaimnieku beidzas ar milzīgām izmaksām. |
| --- | --- |

2.6.2.

Arī 2009. un 2010. gadā Eiropas Parlaments nobalsoja par 300 miljonu EUR tiešmaksājumiem ES piensaimniecības nozarē strādājošajiem lauksaimniekiem. Šī summa atbilda nepilniem 600 EUR uz vienu lauksaimnieku (pamatojoties uz to sadali Īrijā) un tika izmaksāta 2010. gada sākumā ar lielu novēlošanos, kad jau bija sākusies cenu atveseļošanās. Šā pasākuma administrēšanas izmaksas ir neskaidras. No šīs pieredzes mums jāmācās, ka ar šādiem tiešmaksājumiem nevar panākt ievērojamus pavērsienus tirgos un ka nelieli piešķīrumi uz vienu lauksaimnieku beidzas ar milzīgām izmaksām.

| 2.6.3. | 2009. gada piena nozares krīzes laikā ražošanas izmaksas bija ievērojami zemākas nekā patlaban. Ražošanas izmaksas Īrijā togad bija 19 c/l un līdz 2014. gadam palielinājās līdz 25,6 c/l. Intervences “drošības tīkls”, ko veido sausā vājpiena un sviesta intervences iepirkšanas cenu pašreizējie līmeņi, atbilst ražotāja cenai aptuveni 20 c/l un ir pilnībā zaudējis jebkādu ietekmi uz lauksaimnieku ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

2.6.3.

2009. gada piena nozares krīzes laikā ražošanas izmaksas bija ievērojami zemākas nekā patlaban. Ražošanas izmaksas Īrijā togad bija 19 c/l un līdz 2014. gadam palielinājās līdz 25,6 c/l. Intervences “drošības tīkls”, ko veido sausā vājpiena un sviesta intervences iepirkšanas cenu pašreizējie līmeņi, atbilst ražotāja cenai aptuveni 20 c/l un ir pilnībā zaudējis jebkādu ietekmi uz lauksaimnieku ražošanas izmaksām.

| 2.7. | Ir izvirzītas idejas par to, kā Eiropas Savienību nodrošināt ar līdzekļiem dzīvotspējīgas piena ražošanas saglabāšanai krīzes situācijās un kā labāk pārvarēt negatīvās sekas piena ražošanai mazāk attīstītos reģionos. Ir svarīgi, lai ierosinātie pasākumi atbilstu mērķim un būtu piemēroti Eiropas piena produktu tirgum, kurā globālās tendences tagad būtiski ietekmē piena produktu cenas pat neeksportējošās valstīs. Nekāda vienpusēja ES piena ražošanas pārvaldība, pat brīvprātīga, nespēs to mainīt. |
| --- | --- |

2.7.

Ir izvirzītas idejas par to, kā Eiropas Savienību nodrošināt ar līdzekļiem dzīvotspējīgas piena ražošanas saglabāšanai krīzes situācijās un kā labāk pārvarēt negatīvās sekas piena ražošanai mazāk attīstītos reģionos. Ir svarīgi, lai ierosinātie pasākumi atbilstu mērķim un būtu piemēroti Eiropas piena produktu tirgum, kurā globālās tendences tagad būtiski ietekmē piena produktu cenas pat neeksportējošās valstīs. Nekāda vienpusēja ES piena ražošanas pārvaldība, pat brīvprātīga, nespēs to mainīt.

3.   Piena tirgus perspektīvas laikposmā pēc 2015. gada

| 3.1. | ANO prognozes attiecībā uz pasaules demogrāfiskajām un sociāli ekonomiskajām tendencēm liecina, ka pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs no pašreizējiem 7 miljardiem līdz 8,4 miljardiem 2030. gadā un 9,6 miljardiem 2050. gadā (4). Lielākā daļa vai pat visa šī izaugsme ir sagaidāma jaunietekmes valstīs, un to pavadīs atbilstoša “vidusslāņa” izaugsme. HSBC Global analītiķi 2012. gada dokumentā (5) secināja, ka līdz 2050. gadam to iedzīvotāju skaits, kuri pelna vismaz vidējo ienākumu līmeni, būs 2,6 miljardi – vairāk nekā viena trešdaļa mūsdienu pasaules iedzīvotāju. Šī grupa būs ne tikai skaita ziņā lielāka, bet arī pārtikušāka un mērķtiecīgāka savos patēriņa ieradumos. Tā aizvien vairāk centīsies nodrošināt proteīnu savā uzturā dzīvnieku, nevis augu izcelsmes produktu veidā. |
| --- | --- |

3.1.

ANO prognozes attiecībā uz pasaules demogrāfiskajām un sociāli ekonomiskajām tendencēm liecina, ka pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs no pašreizējiem 7 miljardiem līdz 8,4 miljardiem 2030. gadā un 9,6 miljardiem 2050. gadā (4). Lielākā daļa vai pat visa šī izaugsme ir sagaidāma jaunietekmes valstīs, un to pavadīs atbilstoša “vidusslāņa” izaugsme. HSBC Global analītiķi 2012. gada dokumentā (5) secināja, ka līdz 2050. gadam to iedzīvotāju skaits, kuri pelna vismaz vidējo ienākumu līmeni, būs 2,6 miljardi – vairāk nekā viena trešdaļa mūsdienu pasaules iedzīvotāju. Šī grupa būs ne tikai skaita ziņā lielāka, bet arī pārtikušāka un mērķtiecīgāka savos patēriņa ieradumos. Tā aizvien vairāk centīsies nodrošināt proteīnu savā uzturā dzīvnieku, nevis augu izcelsmes produktu veidā.

| 3.2. | Šajā sakarā piena produkti ieņem īpaši nozīmīgu vietu, jo gan valdības, gan iedzīvotāji tos uzskata par veselīgu ieguldījumu iedzīvotāju uzturā, kā arī par vēlamiem un bieži vien atbalstītiem valsts politikā (piemēram, piena produktu sistēma Ķīnas skolās). |
| --- | --- |

3.2.

Šajā sakarā piena produkti ieņem īpaši nozīmīgu vietu, jo gan valdības, gan iedzīvotāji tos uzskata par veselīgu ieguldījumu iedzīvotāju uzturā, kā arī par vēlamiem un bieži vien atbalstītiem valsts politikā (piemēram, piena produktu sistēma Ķīnas skolās).

| 3.3. | ESAO un FAO savā jaunākajā lauksaimniecības perspektīvas ziņojumā (Agricultural Outlook report) (6) prognozē, ka piena produktu pieprasījums pasaulē līdz 2023. gadam pieaugs aptuveni par 2 % gadā, jo īpaši attiecībā uz sauso vājpienu, sūkalām un sieru, bet mazāk attiecībā uz sviestu – aptuveni par 1 %. Savā septītajā Dairy Index apskatā, kas publicēts 2014. gada oktobrī, starptautiskais piena produktu iepakojumu uzņēmums Tetra Pak prognozēja, ka ikgadējais pieprasījuma pieaugums šajā laikposmā varētu sasniegt pat 3,6 % . Gan minētie, gan citi eksperti, piemēram, GIRA, IFCN, CNIEL
   (7) u. c., ir norādījuši, ka ražošanas izaugsme galvenokārt tieksies panākt pieprasījuma pieaugumu ilgtermiņā, jo reģionu, kas visvairāk piemēroti videi nekaitīgai un ekonomiski konkurētspējīgai ražošanai, ir samērā maz, un tie ietver dažus ES reģionus, jo īpaši ziemeļu un rietumu daļā. |
| --- | --- |

3.3.

ESAO un FAO savā jaunākajā lauksaimniecības perspektīvas ziņojumā (Agricultural Outlook report) (6) prognozē, ka piena produktu pieprasījums pasaulē līdz 2023. gadam pieaugs aptuveni par 2 % gadā, jo īpaši attiecībā uz sauso vājpienu, sūkalām un sieru, bet mazāk attiecībā uz sviestu – aptuveni par 1 %. Savā septītajā Dairy Index apskatā, kas publicēts 2014. gada oktobrī, starptautiskais piena produktu iepakojumu uzņēmums Tetra Pak prognozēja, ka ikgadējais pieprasījuma pieaugums šajā laikposmā varētu sasniegt pat 3,6 % . Gan minētie, gan citi eksperti, piemēram, GIRA, IFCN, CNIEL
   (7) u. c., ir norādījuši, ka ražošanas izaugsme galvenokārt tieksies panākt pieprasījuma pieaugumu ilgtermiņā, jo reģionu, kas visvairāk piemēroti videi nekaitīgai un ekonomiski konkurētspējīgai ražošanai, ir samērā maz, un tie ietver dažus ES reģionus, jo īpaši ziemeļu un rietumu daļā.

4.   Peļņas nepastāvība – piensaimnieku galvenā problēma

| 4.1. | Kaut gan perspektīva kopumā ir visnotaļ pozitīva, dažkārt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība, kāda, piemēram, ir vērojama pašreiz, izraisīs īslaicīgu ietekmi uz cenām un līdz ar to arī uz lauku saimniecību ienākumiem. To papildina līdzīgas nepastāvības tendences attiecībā uz graudu produkciju un citām barības sastāvdaļām. Šīs parādības, visticamāk, būs īslaicīgas, ņemot vērā pamatā esošās demogrāfiskās tendences, taču tās potenciāli varētu būt ļoti graujošas, ja nebūs jaunu pārvarēšanas stratēģiju. |
| --- | --- |

4.1.

Kaut gan perspektīva kopumā ir visnotaļ pozitīva, dažkārt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība, kāda, piemēram, ir vērojama pašreiz, izraisīs īslaicīgu ietekmi uz cenām un līdz ar to arī uz lauku saimniecību ienākumiem. To papildina līdzīgas nepastāvības tendences attiecībā uz graudu produkciju un citām barības sastāvdaļām. Šīs parādības, visticamāk, būs īslaicīgas, ņemot vērā pamatā esošās demogrāfiskās tendences, taču tās potenciāli varētu būt ļoti graujošas, ja nebūs jaunu pārvarēšanas stratēģiju.

| 4.2. | Piena cenu un līdz ar to arī ienākumu nepastāvība ir salīdzinoši jauna pieredze visiem Eiropas piensaimniekiem, un to izraisīja tirgus atbalsta būtiska atcelšana un importa tarifu samazināšana kopš 2005.–2007. gada, kad tika uzsākta KLP iepriekšējā reforma. |
| --- | --- |

4.2.

Piena cenu un līdz ar to arī ienākumu nepastāvība ir salīdzinoši jauna pieredze visiem Eiropas piensaimniekiem, un to izraisīja tirgus atbalsta būtiska atcelšana un importa tarifu samazināšana kopš 2005.–2007. gada, kad tika uzsākta KLP iepriekšējā reforma.

| 4.3. | Kaut gan tirgus atbalsta aizstāšana ar tiešmaksājumiem lauksaimniekiem daļēji palīdzēs lauksaimniekiem pārvarēt ienākumu nepastāvību, maksājumu pārdales līmenis un uz tirgu balstītu ienākumu krasas svārstības prasīs papildu stratēģijas. |
| --- | --- |

4.3.

Kaut gan tirgus atbalsta aizstāšana ar tiešmaksājumiem lauksaimniekiem daļēji palīdzēs lauksaimniekiem pārvarēt ienākumu nepastāvību, maksājumu pārdales līmenis un uz tirgu balstītu ienākumu krasas svārstības prasīs papildu stratēģijas.

5.   Ražošanas pārvaldība – neefektīva stratēģija

| 5.1. | GATT (tagadējā PTO) Urugvajas sarunu kārtas nolīgums, kas darbojās no 1986. gada līdz 1994. gadam, bija pirmā reize, kad lauksaimniecība tika iekļauta starptautiskos tirdzniecības nolīgumos. Tas radīja būtiskas pārmaiņas ES politikas virzībā. Importa iespējas tika palielinātas, pateicoties vispārējai tarifu samazināšanai un beztarifu importa kvotu ieviešanai. Līdz ar jauno GATT nolīgumu iezīmējās atbalstu pārvirze no tirgiem uz lauksaimniekiem piešķirtiem tiešmaksājumiem, kas vēlāk arvien lielākā mērā tika atsaistīti no ražošanas darbības. Eiropas piena kvotu režīms, kas bija ieviests tikai divus gadus iepriekš, palika neskarts un tika vairākkārt turpināts. |
| --- | --- |

5.1.

GATT (tagadējā PTO) Urugvajas sarunu kārtas nolīgums, kas darbojās no 1986. gada līdz 1994. gadam, bija pirmā reize, kad lauksaimniecība tika iekļauta starptautiskos tirdzniecības nolīgumos. Tas radīja būtiskas pārmaiņas ES politikas virzībā. Importa iespējas tika palielinātas, pateicoties vispārējai tarifu samazināšanai un beztarifu importa kvotu ieviešanai. Līdz ar jauno GATT nolīgumu iezīmējās atbalstu pārvirze no tirgiem uz lauksaimniekiem piešķirtiem tiešmaksājumiem, kas vēlāk arvien lielākā mērā tika atsaistīti no ražošanas darbības. Eiropas piena kvotu režīms, kas bija ieviests tikai divus gadus iepriekš, palika neskarts un tika vairākkārt turpināts.

| 5.2. | 2003. gadā līdz ar KLP termiņa vidusposma pārskatu ES dalībvalstis vienojās par kvotu režīma atcelšanu no 2015. gada 31. marta. Šim lēmumam sekoja turpmāki “mīkstās piezemēšanās” pasākumi 2008. gadā, lai atvieglotu pāreju no kvotu sistēmas. Šī politikas virziena maiņa, kas skaidri iezīmē attālināšanos no ražošanas ierobežojumiem vai pārvaldības, notiek laikā, kad pasaules tirgos ir vērojama strauja izaugsme. Tāpēc ir pamatoti dot Eiropas piensaimniekiem un Eiropas piena nozarei, kā arī ES ekonomikai kopumā iespēju apgādāt šos tirgus, atgūstot dažas no ievērojamām tirgus daļām, kas zaudētas ar kvotu sistēmu saistītās stagnācijas 30 gados. |
| --- | --- |

5.2.

2003. gadā līdz ar KLP termiņa vidusposma pārskatu ES dalībvalstis vienojās par kvotu režīma atcelšanu no 2015. gada 31. marta. Šim lēmumam sekoja turpmāki “mīkstās piezemēšanās” pasākumi 2008. gadā, lai atvieglotu pāreju no kvotu sistēmas. Šī politikas virziena maiņa, kas skaidri iezīmē attālināšanos no ražošanas ierobežojumiem vai pārvaldības, notiek laikā, kad pasaules tirgos ir vērojama strauja izaugsme. Tāpēc ir pamatoti dot Eiropas piensaimniekiem un Eiropas piena nozarei, kā arī ES ekonomikai kopumā iespēju apgādāt šos tirgus, atgūstot dažas no ievērojamām tirgus daļām, kas zaudētas ar kvotu sistēmu saistītās stagnācijas 30 gados.

| 5.3. | Tomēr līdz ar jaunajām cenu svārstībām, kas sekoja iepriekšējās KLP īstenošanai, izraisot ievērojamu piensaimniecības ienākumu krīzi 2009. gadā, atkal atsākušās diskusijas par ražošanas ierobežošanu un pēdējos pāris gados Briselē dažādās aprindās ir apspriesti uz ražošanas pārvaldību balstīti priekšlikumi. |
| --- | --- |

5.3.

Tomēr līdz ar jaunajām cenu svārstībām, kas sekoja iepriekšējās KLP īstenošanai, izraisot ievērojamu piensaimniecības ienākumu krīzi 2009. gadā, atkal atsākušās diskusijas par ražošanas ierobežošanu un pēdējos pāris gados Briselē dažādās aprindās ir apspriesti uz ražošanas pārvaldību balstīti priekšlikumi.

| 5.4. | Viens no šādiem piemēriem ir “Dantin priekšlikums”, ko 2013. gada vasarā pieņēma EP sarunās par KLP 2014.–2020. gadam. Tas liecina, ka tirgus traucējumu gadījumos lauksaimniekus varētu stimulēt brīvprātīgi samazināt ražošanas apjomus (“izpirkšana”), savukārt tos, kas palielinājuši ražošanu, varētu sodīt. Šo priekšlikumu Eiropas Piensaimniecības asociācijas (EDA) uzdevumā ir analizējuši Dr. Michael Keane un Dr. Declan O’Connor
   (8). |
| --- | --- |

5.4.

Viens no šādiem piemēriem ir “Dantin priekšlikums”, ko 2013. gada vasarā pieņēma EP sarunās par KLP 2014.–2020. gadam. Tas liecina, ka tirgus traucējumu gadījumos lauksaimniekus varētu stimulēt brīvprātīgi samazināt ražošanas apjomus (“izpirkšana”), savukārt tos, kas palielinājuši ražošanu, varētu sodīt. Šo priekšlikumu Eiropas Piensaimniecības asociācijas (EDA) uzdevumā ir analizējuši Dr. Michael Keane un Dr. Declan O’Connor
   (8).

| 5.5. | Nākotnes piena politikas risinājumus ar nosaukumiem “Tirgus līdzsvars un konkurētspēja” un “Ilgtspējīga piena ražošana, iekļaujot teritoriālo dimensiju” Eiropas Komisijas uzdevumā izskatīja arī Ernst and Young ekspertu grupa (9). |
| --- | --- |

5.5.

Nākotnes piena politikas risinājumus ar nosaukumiem “Tirgus līdzsvars un konkurētspēja” un “Ilgtspējīga piena ražošana, iekļaujot teritoriālo dimensiju” Eiropas Komisijas uzdevumā izskatīja arī Ernst and Young ekspertu grupa (9).

| 5.6. | Abos pētījumos konstatēts, ka ražošanas pārvaldība/kvotas vairs nav efektīvs līdzeklis piena cenu un ienākumu atbalstīšanai un stabilizēšanai. Abos pētījumos arī secināts, ka ierosinātā “izpirkšana” vai tamlīdzīgi ražošanas pārvaldības pasākumi būtu grūti īstenojami visā ES, jo cenu līmenis, kas var izraisīt ienākumu krīzi, dažādās valstīs ievērojami atšķiras; tie būtu arī neefektīvi, jo iedarbojas ļoti lēni, turklāt tie ir dārgi, jo ražotājiem piešķirtās kompensācijas līmenim jābūt tādam, lai viņus stimulētu brīvprātīgi samazināt ražošanu. Dr. Keane un Dr. O’Connor arī uzsver, ka, ja to īstenotu, tā radītu daudzveidīgu negatīvu prognozējamu un neparedzētu ietekmi uz piena tirgu normālu darbību un lauku saimniecībās padarītu praktiski neiespējamus ieguldījumus un pārstrādes līmeņu plānošanu. |
| --- | --- |

5.6.

Abos pētījumos konstatēts, ka ražošanas pārvaldība/kvotas vairs nav efektīvs līdzeklis piena cenu un ienākumu atbalstīšanai un stabilizēšanai. Abos pētījumos arī secināts, ka ierosinātā “izpirkšana” vai tamlīdzīgi ražošanas pārvaldības pasākumi būtu grūti īstenojami visā ES, jo cenu līmenis, kas var izraisīt ienākumu krīzi, dažādās valstīs ievērojami atšķiras; tie būtu arī neefektīvi, jo iedarbojas ļoti lēni, turklāt tie ir dārgi, jo ražotājiem piešķirtās kompensācijas līmenim jābūt tādam, lai viņus stimulētu brīvprātīgi samazināt ražošanu. Dr. Keane un Dr. O’Connor arī uzsver, ka, ja to īstenotu, tā radītu daudzveidīgu negatīvu prognozējamu un neparedzētu ietekmi uz piena tirgu normālu darbību un lauku saimniecībās padarītu praktiski neiespējamus ieguldījumus un pārstrādes līmeņu plānošanu.

| 5.7. | Tomēr visvairāk Dr. Keane un Dr. O’Connor pētījumā uzsvērts, ka ierosinātais pasākums var būt efektīvs tikai slēgtā ekonomikā vai arī tad, ja šo politiku kopīgi ievieš visi galvenie starptautiskie piegādātāji atvērtas ekonomikas apstākļos. Ja to ieviestu vienpusēji, kā tiek ierosināts, galvenie ieguvēji no šīs politikas būtu mūsu starptautiskie konkurenti, savukārt ES piena ražotāji zaudētu konkurētspēju, kā arī izjustu konkurentu ASV un Jaunzēlandē pieņemto ražošanas lēmumu sekas uz savām piena cenām. |
| --- | --- |

5.7.

Tomēr visvairāk Dr. Keane un Dr. O’Connor pētījumā uzsvērts, ka ierosinātais pasākums var būt efektīvs tikai slēgtā ekonomikā vai arī tad, ja šo politiku kopīgi ievieš visi galvenie starptautiskie piegādātāji atvērtas ekonomikas apstākļos. Ja to ieviestu vienpusēji, kā tiek ierosināts, galvenie ieguvēji no šīs politikas būtu mūsu starptautiskie konkurenti, savukārt ES piena ražotāji zaudētu konkurētspēju, kā arī izjustu konkurentu ASV un Jaunzēlandē pieņemto ražošanas lēmumu sekas uz savām piena cenām.

| 5.8. | Kamēr Eiropas Savienību ierobežoja kvotas, piena ražošana pasaulē ir ievērojami palielinājusies, proti, par 22 % tikai pēdējo 10 gadu laikā. Tajā pašā laikposmā mūsu konkurenti, jo īpaši Jaunzēlandē un ASV, kurās ir spēcīga eksporta darbība, ir būtiski palielinājuši savu ražošanu, savukārt Eiropas Savienībā tā samazinājās, un kvotu radītie ierobežojumi nepasargāja ES piensaimniecības nozarē strādājošos lauksaimniekus no ievērojamām cenu svārstībām 2007.–2009. gadā. |
| --- | --- |

5.8.

Kamēr Eiropas Savienību ierobežoja kvotas, piena ražošana pasaulē ir ievērojami palielinājusies, proti, par 22 % tikai pēdējo 10 gadu laikā. Tajā pašā laikposmā mūsu konkurenti, jo īpaši Jaunzēlandē un ASV, kurās ir spēcīga eksporta darbība, ir būtiski palielinājuši savu ražošanu, savukārt Eiropas Savienībā tā samazinājās, un kvotu radītie ierobežojumi nepasargāja ES piensaimniecības nozarē strādājošos lauksaimniekus no ievērojamām cenu svārstībām 2007.–2009. gadā.

| 5.9. | Ir pamats arī uzskatīt, ka šo valstu eksporta izaugsmes stratēģijas, kuru pamatā ir investīciju plāni ar ļoti labu publicitāti, jo īpaši Jaunzēlandē un ASV, turpināsies arī laikposmā pēc 2015. gada. Ja ES neiesaistīsies šajā spēlē, mēs tiksim atstumti no pasaules mēroga eksporta iespējām un ievērojami cietīs ne tikai ES piena ražotāji, bet arī nodarbinātība un ienākumu radīšana ES lauku ekonomikā kopumā. |
| --- | --- |

5.9.

Ir pamats arī uzskatīt, ka šo valstu eksporta izaugsmes stratēģijas, kuru pamatā ir investīciju plāni ar ļoti labu publicitāti, jo īpaši Jaunzēlandē un ASV, turpināsies arī laikposmā pēc 2015. gada. Ja ES neiesaistīsies šajā spēlē, mēs tiksim atstumti no pasaules mēroga eksporta iespējām un ievērojami cietīs ne tikai ES piena ražotāji, bet arī nodarbinātība un ienākumu radīšana ES lauku ekonomikā kopumā.

6.   Riska pārvaldības instrumenti un labāks “drošības tīkls”

| 6.1. | Ernst and Young pētījumā arī visnotaļ ieteikts stiprināt drošības tīklu tirgus krīžu gadījumiem. Tajā uzsvērts, ka ir svarīgi palīdzēt piensaimniekiem pārvarēt jaunu nepastāvību ienākumu ziņā, ko rada ļoti svārstīgas piena cenas un ražošanas izmaksas, un norādīts uz riska pārvaldības instrumentiem, riska ierobežošanu ar nākotnes līgumu tirgu palīdzību u. c. |
| --- | --- |

6.1.

Ernst and Young pētījumā arī visnotaļ ieteikts stiprināt drošības tīklu tirgus krīžu gadījumiem. Tajā uzsvērts, ka ir svarīgi palīdzēt piensaimniekiem pārvarēt jaunu nepastāvību ienākumu ziņā, ko rada ļoti svārstīgas piena cenas un ražošanas izmaksas, un norādīts uz riska pārvaldības instrumentiem, riska ierobežošanu ar nākotnes līgumu tirgu palīdzību u. c.

| 6.2. | Eiropas Savienībai jāļauj dalībvalstīm nodrošināt uz nodokļiem balstītus risinājumus, kas palīdzētu lauksaimniekiem iekrāt līdzekļus labākos gados un tos izmantot uzņēmējdarbībā un aplikt ar nodokļiem sliktākos gados, un varētu tos arī izmantot kā sviras efektu, lai ļautu ieguldīt tiem, kas paredz paplašināties. |
| --- | --- |

6.2.

Eiropas Savienībai jāļauj dalībvalstīm nodrošināt uz nodokļiem balstītus risinājumus, kas palīdzētu lauksaimniekiem iekrāt līdzekļus labākos gados un tos izmantot uzņēmējdarbībā un aplikt ar nodokļiem sliktākos gados, un varētu tos arī izmantot kā sviras efektu, lai ļautu ieguldīt tiem, kas paredz paplašināties.

| 6.3. | Eiropas Savienībai ir jāveicina, jāatbalsta un, iespējams, arī jāregulē cenu un peļņas nepastāvības riska ierobežošanas iespējas, ko nodrošina nozare un kas ļauj lauksaimniekiem izmantot visvienkāršākos iespējamos veidus, kā fiksēt savas piena cenas/peļņas robežvērtības atbilstoši savas piena produkcijas īpatsvaram un noteiktam laika periodam – bez nepieciešamības nodarboties ar sarežģītiem nākotnes līgumu tirgu darījumu aspektiem. ASV lauksaimniekiem jau tagad ir pieejami šāda veida instrumenti piensaimniecības kooperatīvu veidā, un daži piena uzpircēji (Glanbia Īrijā un Fonterra Jaunzēlandē) ir ieviesuši lauksaimniekiem noderīgas fiksētas cenu/peļņas robežvērtību shēmas. Šādu risinājumu lielākai pieejamībai visā Eiropā būs izšķirīga nozīme. |
| --- | --- |

6.3.

Eiropas Savienībai ir jāveicina, jāatbalsta un, iespējams, arī jāregulē cenu un peļņas nepastāvības riska ierobežošanas iespējas, ko nodrošina nozare un kas ļauj lauksaimniekiem izmantot visvienkāršākos iespējamos veidus, kā fiksēt savas piena cenas/peļņas robežvērtības atbilstoši savas piena produkcijas īpatsvaram un noteiktam laika periodam – bez nepieciešamības nodarboties ar sarežģītiem nākotnes līgumu tirgu darījumu aspektiem. ASV lauksaimniekiem jau tagad ir pieejami šāda veida instrumenti piensaimniecības kooperatīvu veidā, un daži piena uzpircēji (Glanbia Īrijā un Fonterra Jaunzēlandē) ir ieviesuši lauksaimniekiem noderīgas fiksētas cenu/peļņas robežvērtību shēmas. Šādu risinājumu lielākai pieejamībai visā Eiropā būs izšķirīga nozīme.

| 6.3.1. | Glanbia fiksētam indeksam piesaistītu piena cenu shēma ļauj lauksaimniekiem brīvprātīgi iekļaut noteiktu procentuālo daļu sava saražotā piena pārdošanai par fiksētu cenu uz trim gadiem. Cena ik gadu tiek koriģēta atbilstoši ieguldīto izmaksu inflācijas līmenim, lai lauksaimnieki arī iekļautu tajā pietiekamu savas peļņas daļu. Kopš 2010. gada ir bijušas četras šādas trīs gadu shēmas, un tām visām ir pārsniegts pieteikumu skaits, jo tās piedāvā lauksaimniekiem būtisku skaidrību attiecībā uz ienākumiem, ko viņi saņems par savu piena produkcijas daļu. Tiek lēsts, ka šīs shēmas ietvaros tiek iepirkti 22 % visa Glanbia iepirktā piena, un lielākā daļa lauksaimnieku, kuri ir piedalījušies pirmajā shēmā, to pieprasa atkārtoti. |
| --- | --- |

6.3.1.

Glanbia fiksētam indeksam piesaistītu piena cenu shēma ļauj lauksaimniekiem brīvprātīgi iekļaut noteiktu procentuālo daļu sava saražotā piena pārdošanai par fiksētu cenu uz trim gadiem. Cena ik gadu tiek koriģēta atbilstoši ieguldīto izmaksu inflācijas līmenim, lai lauksaimnieki arī iekļautu tajā pietiekamu savas peļņas daļu. Kopš 2010. gada ir bijušas četras šādas trīs gadu shēmas, un tām visām ir pārsniegts pieteikumu skaits, jo tās piedāvā lauksaimniekiem būtisku skaidrību attiecībā uz ienākumiem, ko viņi saņems par savu piena produkcijas daļu. Tiek lēsts, ka šīs shēmas ietvaros tiek iepirkti 22 % visa Glanbia iepirktā piena, un lielākā daļa lauksaimnieku, kuri ir piedalījušies pirmajā shēmā, to pieprasa atkārtoti.

| 6.4. | No ekonomikas viedokļa raugoties, ļoti svarīgi ir arī tas, lai ES uz šā pamata pārskatītu savus “drošības tīkla” nosacījumus. Piena produktu intervences cenas, kas ir nemainīgas kopš 2008. gada vidus, piedāvā “atbalsta” līmeni, kas ir līdzvērtīgs aptuveni 19 c/l neto pārstrādes izmaksām, kas vairs nav daudz augstāks līmenis kā tas, kurā veidojas pasaules un ES piena produktu cenas, kā arī ievērojami pieaugušās primārās ražošanas izmaksas. ES jāpārskata augšupejošā virzienā drošības tīkla līmeņi, palielinot intervences cenu attiecībā uz sauso vājpienu un sviestu vismaz saskaņā ar ražošanas izmaksu pieaugumu, un pastāvīgi jāuzrauga šā drošības tīkla atbilstība ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

6.4.

No ekonomikas viedokļa raugoties, ļoti svarīgi ir arī tas, lai ES uz šā pamata pārskatītu savus “drošības tīkla” nosacījumus. Piena produktu intervences cenas, kas ir nemainīgas kopš 2008. gada vidus, piedāvā “atbalsta” līmeni, kas ir līdzvērtīgs aptuveni 19 c/l neto pārstrādes izmaksām, kas vairs nav daudz augstāks līmenis kā tas, kurā veidojas pasaules un ES piena produktu cenas, kā arī ievērojami pieaugušās primārās ražošanas izmaksas. ES jāpārskata augšupejošā virzienā drošības tīkla līmeņi, palielinot intervences cenu attiecībā uz sauso vājpienu un sviestu vismaz saskaņā ar ražošanas izmaksu pieaugumu, un pastāvīgi jāuzrauga šā drošības tīkla atbilstība ražošanas izmaksām.

| 6.5. | Nozarei būs jāpārbauda, vai var izstrādāt papildu instrumentu krīzes situācijām, it īpaši tādām, kad ļoti svārstīgu cenu dēļ tiek apdraudēta lauksaimnieku eksistence. |
| --- | --- |

6.5.

Nozarei būs jāpārbauda, vai var izstrādāt papildu instrumentu krīzes situācijām, it īpaši tādām, kad ļoti svārstīgu cenu dēļ tiek apdraudēta lauksaimnieku eksistence.

| 6.6. | Kooperatīvi no lauksaimnieku viedokļa ir visveiksmīgākā juridiskā struktūra uzņēmējdarbībai piena nozarē. Kooperatīvu prioritāte ir ienākumi to akcionāriem (lauksaimniekiem) dividendēs vai piena cenās. To darbības pamatā ir savu locekļu labklājība un labākās uzņēmējdarbības intereses. |
| --- | --- |

6.6.

Kooperatīvi no lauksaimnieku viedokļa ir visveiksmīgākā juridiskā struktūra uzņēmējdarbībai piena nozarē. Kooperatīvu prioritāte ir ienākumi to akcionāriem (lauksaimniekiem) dividendēs vai piena cenās. To darbības pamatā ir savu locekļu labklājība un labākās uzņēmējdarbības intereses.

| 6.7. | Kooperatīviem ir īpašas iespējas darboties kā instrumentam ar mērķi nodrošināt lauksaimniekiem svārstību pārvaldības iespējas, piemēram, līgumus par fiksētām cenām vai iespējas “ieslēgt” piena cenu un/vai peļņas robežvērtību noteiktā laikposmā. |
| --- | --- |

6.7.

Kooperatīviem ir īpašas iespējas darboties kā instrumentam ar mērķi nodrošināt lauksaimniekiem svārstību pārvaldības iespējas, piemēram, līgumus par fiksētām cenām vai iespējas “ieslēgt” piena cenu un/vai peļņas robežvērtību noteiktā laikposmā.

| 6.8. | Nākotnes piensaimniecības politikā ir pienācīgi jāņem vērā kooperatīvu izšķirīgā nozīme, un šī politika nedrīkst radīt nekādas grūtības šai no lauksaimnieka viedokļa ideālajai struktūrai. |
| --- | --- |

6.8.

Nākotnes piensaimniecības politikā ir pienācīgi jāņem vērā kooperatīvu izšķirīgā nozīme, un šī politika nedrīkst radīt nekādas grūtības šai no lauksaimnieka viedokļa ideālajai struktūrai.

| 6.9. | Ir jānovērš arī lauksaimnieku nespēja atgūt izmaksas no mazumtirdzniecības ķēdes. Patērētājiem ir maz labuma no piena izstrādājumu cenu krasiem samazinājumiem, savukārt mazumtirgotāji vienmēr cenšas gūt maksimālu labumu, izdarot spiedienu uz piegādātājiem laikā, kad pasaules piena produktu cenas krītas, kā tas ir pašlaik. Zemākas vairumtirdzniecības cenas, kas iegūtas mazumtirgotāja spiediena rezultātā, – kas ir vismaz morāli, ja ne juridiski apšaubāmas – palielina mazumtirgotāju peļņu un iedzīvošanos uz pārējās ķēdes un patērētāju rēķina. Lauksaimnieki atrodas šīs ķēdes pašā galā, un viņiem nav iespēju aizsargāt savu peļņu, lai nodrošinātu ienākumus savai ģimenei. Eiropas Komisijas ātrākā tirgus intervence palīdzētu ātrāk pārvarēt tirgus krīzes un līdz minimumam samazinātu mazumtirgotāju spiedienu, kas aplūkots šajā punktā. |
| --- | --- |

6.9.

Ir jānovērš arī lauksaimnieku nespēja atgūt izmaksas no mazumtirdzniecības ķēdes. Patērētājiem ir maz labuma no piena izstrādājumu cenu krasiem samazinājumiem, savukārt mazumtirgotāji vienmēr cenšas gūt maksimālu labumu, izdarot spiedienu uz piegādātājiem laikā, kad pasaules piena produktu cenas krītas, kā tas ir pašlaik. Zemākas vairumtirdzniecības cenas, kas iegūtas mazumtirgotāja spiediena rezultātā, – kas ir vismaz morāli, ja ne juridiski apšaubāmas – palielina mazumtirgotāju peļņu un iedzīvošanos uz pārējās ķēdes un patērētāju rēķina. Lauksaimnieki atrodas šīs ķēdes pašā galā, un viņiem nav iespēju aizsargāt savu peļņu, lai nodrošinātu ienākumus savai ģimenei. Eiropas Komisijas ātrākā tirgus intervence palīdzētu ātrāk pārvarēt tirgus krīzes un līdz minimumam samazinātu mazumtirgotāju spiedienu, kas aplūkots šajā punktā.

7.   Ilgtspējīga piena ražošana mazāk labvēlīgos reģionos

| 7.1. | Piensaimniecības nozare dod īpaši nozīmīgu sociāli ekonomisko un ekoloģisko ieguldījumu visos ES reģionos. Atzīt un atbalstīt šo ieguldījumu, kas daudzos reģionos ir balstīts uz mazām, neaizsargātām saimniecībām, jau ilgu laiku ir daļa no KLP mērķa. KLP II pīlārs ietver daudzus pasākumus, kas ir svarīgi šajā kontekstā, tāpat kā jaunie noteikumi, kas tagad ir iekļauti KLP/TKO un pirmo reizi ieviesti kā “Piensaimniecības pakete”. |
| --- | --- |

7.1.

Piensaimniecības nozare dod īpaši nozīmīgu sociāli ekonomisko un ekoloģisko ieguldījumu visos ES reģionos. Atzīt un atbalstīt šo ieguldījumu, kas daudzos reģionos ir balstīts uz mazām, neaizsargātām saimniecībām, jau ilgu laiku ir daļa no KLP mērķa. KLP II pīlārs ietver daudzus pasākumus, kas ir svarīgi šajā kontekstā, tāpat kā jaunie noteikumi, kas tagad ir iekļauti KLP/TKO un pirmo reizi ieviesti kā “Piensaimniecības pakete”.

| 7.1.1. | Tomēr kvotu atcelšana varētu ievērojami paātrināt piena ražošanas pārvirzi ES uz ziemeļu un rietumu zonām, kur ražošanu var veikt visefektīvāk. Tas potenciāli radītu ražošanas samazinājumu vai pamešanu tajos Eiropas reģionos, kuros ir augstākas izmaksas (un kuri ir arī trūcīgāki), padziļinot ekonomisko plaisu starp reģioniem. |
| --- | --- |

7.1.1.

Tomēr kvotu atcelšana varētu ievērojami paātrināt piena ražošanas pārvirzi ES uz ziemeļu un rietumu zonām, kur ražošanu var veikt visefektīvāk. Tas potenciāli radītu ražošanas samazinājumu vai pamešanu tajos Eiropas reģionos, kuros ir augstākas izmaksas (un kuri ir arī trūcīgāki), padziļinot ekonomisko plaisu starp reģioniem.

| 7.1.2. | Lielākajā daļā lauku saimniecību ES dalībvalstīs ir ļoti mazs govju skaits; 75 % saimniecību ir mazāk nekā deviņas govis (10). Lai gan daudzas no tām neapšaubāmi ražo pienu saimniecību ģimenes locekļu pašu patēriņam, šo saimniecību ekonomiskā neaizsargātība ir acīmredzama, jo vairāk tāpēc, ka daudzas no tām atrodas kalnainos apvidos vai citādi nelabvēlīgos apgabalos. |
| --- | --- |

7.1.2.

Lielākajā daļā lauku saimniecību ES dalībvalstīs ir ļoti mazs govju skaits; 75 % saimniecību ir mazāk nekā deviņas govis (10). Lai gan daudzas no tām neapšaubāmi ražo pienu saimniecību ģimenes locekļu pašu patēriņam, šo saimniecību ekonomiskā neaizsargātība ir acīmredzama, jo vairāk tāpēc, ka daudzas no tām atrodas kalnainos apvidos vai citādi nelabvēlīgos apgabalos.

| 7.1.3. | Komisijai vajadzētu sagatavot lauku un piensaimniecības attīstības līdzsvarotu projektu kalnu apgabaliem, mazāk labvēlīgiem piensaimniecības apgabaliem un tām dalībvalstīm, kurās piena produkciju nodrošina ļoti mazi ganāmpulki. |
| --- | --- |

7.1.3.

Komisijai vajadzētu sagatavot lauku un piensaimniecības attīstības līdzsvarotu projektu kalnu apgabaliem, mazāk labvēlīgiem piensaimniecības apgabaliem un tām dalībvalstīm, kurās piena produkciju nodrošina ļoti mazi ganāmpulki.

| 7.1.4. | Līdzās zināšanu nodošanas pasākumu kopumam vai, iespējams, tā ietvaros ir būtiski nodrošināt šīm saimniecībām piekļuvi konsultācijas un izglītības pakalpojumiem ar mērķi palīdzēt tām pieņemt pareizus uzņēmējdarbības lēmumus savai un savu pēcnācēju nākotnei. Tās varētu saņemt konsultācijas par to, kā veikt dažādošanu, kļūtu efektīvākām, pieaugt lieluma ziņā, ja tas ir ekonomiski pamatoti, kā arī – attiecīgos gadījumos – ieteikumus par alternatīvu nodarbošanos esošajiem lauksaimniekiem vai viņu pēcnācējiem (profesionālā pārorientācija). |
| --- | --- |

7.1.4.

Līdzās zināšanu nodošanas pasākumu kopumam vai, iespējams, tā ietvaros ir būtiski nodrošināt šīm saimniecībām piekļuvi konsultācijas un izglītības pakalpojumiem ar mērķi palīdzēt tām pieņemt pareizus uzņēmējdarbības lēmumus savai un savu pēcnācēju nākotnei. Tās varētu saņemt konsultācijas par to, kā veikt dažādošanu, kļūtu efektīvākām, pieaugt lieluma ziņā, ja tas ir ekonomiski pamatoti, kā arī – attiecīgos gadījumos – ieteikumus par alternatīvu nodarbošanos esošajiem lauksaimniekiem vai viņu pēcnācējiem (profesionālā pārorientācija).

| 7.2. | Reģionos, kuros pastāv zemes pamešanas, ganību nepietiekamības vai citas negatīvas ietekmes uz vidi risks, II pīlāra vides maksājumus ar zināmiem nosacījumiem varētu īpaši novirzīt piensaimnieku vajadzībām. |
| --- | --- |

7.2.

Reģionos, kuros pastāv zemes pamešanas, ganību nepietiekamības vai citas negatīvas ietekmes uz vidi risks, II pīlāra vides maksājumus ar zināmiem nosacījumiem varētu īpaši novirzīt piensaimnieku vajadzībām.

| 7.3. | Neaizsargātākie piensaimnieki visos reģionos jāmudina sadarboties ar ražotāju organizācijām un starpnozaru organizācijām, lai veicinātu kvalitatīvu produkciju un palielinātu savu nozīmi un ietekmi piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

7.3.

Neaizsargātākie piensaimnieki visos reģionos jāmudina sadarboties ar ražotāju organizācijām un starpnozaru organizācijām, lai veicinātu kvalitatīvu produkciju un palielinātu savu nozīmi un ietekmi piegādes ķēdē.

| 7.4. | Jaunajiem lauksaimniekiem paredzētos maksājumus varētu arī izmantot, lai veicinātu paaudžu maiņu gadījumos, kuros problēmas rada zemes pamešana ierobežotas ienākumu ieguves spējas dēļ. Šādiem lauksaimniekiem ieguldījumus varētu veicināt ar izdevīgu kredītu vai tamlīdzīgu shēmu palīdzību. |
| --- | --- |

7.4.

Jaunajiem lauksaimniekiem paredzētos maksājumus varētu arī izmantot, lai veicinātu paaudžu maiņu gadījumos, kuros problēmas rada zemes pamešana ierobežotas ienākumu ieguves spējas dēļ. Šādiem lauksaimniekiem ieguldījumus varētu veicināt ar izdevīgu kredītu vai tamlīdzīgu shēmu palīdzību.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  https://www.rabobank.com/en/press/search/2014/dairy_top20.html

1

(2)  http://www.milkprices.nl/

2

(3)  Eiropas Komisijas ziņojumi par intervences pasākumiem piena nozarē 2008., 2009., 2010. un 2011. gadā (ES Piena tirgus novērošanas centrs).

3

(4)  World Population Prospects: the 2012 Revision, UN, June 2013.

4

World Population Prospects: the 2012 Revision, UN, June 2013.

(5)  Consumer in 2050 – The Rise of the Emerging Market Middle Class – HSBC Global, October 2012.

5

Consumer in 2050 – The Rise of the Emerging Market Middle Class – HSBC Global, October 2012.

(6)  http://www.oecd.org/fr/sites/perspectivesagricolesdelocdeetdelafao/produits-laitiers.htm

6

(7)  GIRA Food Consultancy, International Farm Comparison Network un Francijas Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere.

7

GIRA Food Consultancy, International Farm Comparison Network

Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere

(8)  Analysis of the Crisis Dairy Supply Management Proposal in the Report of the Committee on Agriculture and Rural Development (COMAGRI) on CAP Reform 2012/2013 (final version) – September 2013 by Michael Keane PhD, Cork, Ireland and Declan O’Connor PhD, Cork Institute of Technology, Ireland.

8

Analysis of the Crisis Dairy Supply Management Proposal in the Report of the Committee on Agriculture and Rural Development (COMAGRI) on CAP Reform 2012/2013 (final version) – September 2013 by Michael Keane PhD, Cork, Ireland and Declan O’Connor PhD, Cork Institute of Technology, Ireland.

(9)  AGRI-2012-C4-04 – Analysis on future developments in the milk sector Prepared for the European Commission – DG Agriculture and Rural Development Final report 19 September 2013, Ernst and Young.

9

AGRI-2012-C4-04 – Analysis on future developments in the milk sector Prepared for the European Commission – DG Agriculture and Rural Development Final report 19 September 2013, Ernst and Young.

(10)  Avots: Eurostat, 2011. gada 1. janvāris.

10

Eurostat

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/31

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Elektromagnētiskā hipersensitivitāte”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 242/05)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2014. gada 10. jūlijā saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Elektromagnētiskā hipersensitivitāte”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 7. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē) noraidīja Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētās nodaļas izstrādāto atzinuma projektu un ar 138 balsīm par, 110 balsīm pret un 19 atturoties pieņēma šo pretatzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzīst elektromagnētiskās hipersensitivitātes (EHS) izplatību un pauž par to bažas. Taču tā ar gandarījumu atzīmē, ka turpinās nozīmīgi pētījumi, kuru mērķis ir izprast problēmu un tās cēloņus. Tā arī norāda, ka pēdējos gados šo jautājumu ir padziļināti analizējusi Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR) (SCENIHR provizorisks atzinums par elektromagnētisko lauku (EML) iedarbības iespējamo ietekmi uz veselību, 29.11.2013., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf), kas pēc plašas apspriešanās ar sabiedrību drīzumā pabeigs savu jaunāko atzinumu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzīst elektromagnētiskās hipersensitivitātes (EHS) izplatību un pauž par to bažas. Taču tā ar gandarījumu atzīmē, ka turpinās nozīmīgi pētījumi, kuru mērķis ir izprast problēmu un tās cēloņus. Tā arī norāda, ka pēdējos gados šo jautājumu ir padziļināti analizējusi Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR) (SCENIHR provizorisks atzinums par elektromagnētisko lauku (EML) iedarbības iespējamo ietekmi uz veselību, 29.11.2013., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf), kas pēc plašas apspriešanās ar sabiedrību drīzumā pabeigs savu jaunāko atzinumu.

| 1.2. | EESK saprot, ka galvenie minētā ziņojuma secinājumi būtiski neatšķirsies no 2013. gada provizoriskā atzinuma, kurā teikts: “Kopumā ir pierādījumi, ka radiofrekvences lauku iedarbība cilvēkiem neizraisa simptomus un neietekmē kognitīvo funkciju. Zinātniskās komitejas iepriekšējā atzinumā tika secināts, ka radiofrekvenču lauki neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz reproduktīvo funkciju un attīstību, ja iedarbības līmeņi ir zemāki par spēkā esošajām robežvērtībām. Jaunāku datu par cilvēkiem un dzīvniekiem iekļaušana šo vērtējumu nemaina.” (SCENIHR provizorisks atzinums par elektromagnētisko lauku (EML) iedarbības iespējamo ietekmi uz veselību, 29.11.2013., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf). |
| --- | --- |

1.2.

EESK saprot, ka galvenie minētā ziņojuma secinājumi būtiski neatšķirsies no 2013. gada provizoriskā atzinuma, kurā teikts: “Kopumā ir pierādījumi, ka radiofrekvences lauku iedarbība cilvēkiem neizraisa simptomus un neietekmē kognitīvo funkciju. Zinātniskās komitejas iepriekšējā atzinumā tika secināts, ka radiofrekvenču lauki neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz reproduktīvo funkciju un attīstību, ja iedarbības līmeņi ir zemāki par spēkā esošajām robežvērtībām. Jaunāku datu par cilvēkiem un dzīvniekiem iekļaušana šo vērtējumu nemaina.” (SCENIHR provizorisks atzinums par elektromagnētisko lauku (EML) iedarbības iespējamo ietekmi uz veselību, 29.11.2013., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf).

| 1.3. | Šajā SCENIHR provizoriskajā atzinumā arī norādīts: jaunie pierādījumi, salīdzinot ar iepriekšējo atzinumu 2009. gadā, apstiprina secinājumu, ka radiofrekvenču iedarbība nav kauzāli saistīta ar simptomiem. Atzinumā uzsvērts, ka pārliecība par EML iedarbību (kad faktiski iedarbības nav), bieži vien ir pietiekama, lai izraisītu simptomus. |
| --- | --- |

1.3.

Šajā SCENIHR provizoriskajā atzinumā arī norādīts: jaunie pierādījumi, salīdzinot ar iepriekšējo atzinumu 2009. gadā, apstiprina secinājumu, ka radiofrekvenču iedarbība nav kauzāli saistīta ar simptomiem. Atzinumā uzsvērts, ka pārliecība par EML iedarbību (kad faktiski iedarbības nav), bieži vien ir pietiekama, lai izraisītu simptomus.

| 1.4. | Tomēr, lai kliedētu sabiedrībā joprojām pastāvošās bažas un ievērotu piesardzības principu, EESK mudina Komisiju šajā jomā turpināt darbu, it īpaši tādēļ, ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai uzkrātu pierādījumus par jebkādu iespējamo ietekmi uz veselību, ko rada ilgstoša iedarbība, piemēram, mobilā tālruņa izmantošana vairāk nekā 20 gadus. |
| --- | --- |

1.4.

Tomēr, lai kliedētu sabiedrībā joprojām pastāvošās bažas un ievērotu piesardzības principu, EESK mudina Komisiju šajā jomā turpināt darbu, it īpaši tādēļ, ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai uzkrātu pierādījumus par jebkādu iespējamo ietekmi uz veselību, ko rada ilgstoša iedarbība, piemēram, mobilā tālruņa izmantošana vairāk nekā 20 gadus.

| 1.5. | Paliek jautājums par sabiedrības uztveri. Daži cilvēki EML izplatību – darba vietā, ģimenē un sabiedriskajās telpās – uztver kā apdraudējumu. Līdzīgas grupas ir tikpat nobažījušās par dažādu ķīmisko vielu iedarbību, plaši izplatīto pārtikas nepanesību vai vidē esošo daļiņu, šķiedru vai baktēriju iedarbību. Šādām personām ir vajadzīgs atbalsts ne tikai slimības faktisko simptomu ārstēšanā, bet arī sakarā ar bažām, ko tās pauž par mūsdienu sabiedrību. |
| --- | --- |

1.5.

Paliek jautājums par sabiedrības uztveri. Daži cilvēki EML izplatību – darba vietā, ģimenē un sabiedriskajās telpās – uztver kā apdraudējumu. Līdzīgas grupas ir tikpat nobažījušās par dažādu ķīmisko vielu iedarbību, plaši izplatīto pārtikas nepanesību vai vidē esošo daļiņu, šķiedru vai baktēriju iedarbību. Šādām personām ir vajadzīgs atbalsts ne tikai slimības faktisko simptomu ārstēšanā, bet arī sakarā ar bažām, ko tās pauž par mūsdienu sabiedrību.

| 1.6. | Komiteja pieņem zināšanai, ka personām, kas cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, parādās reāli simptomi. Būtu jāpieliek pūles, lai uzlabotu viņu veselības stāvokli, galvenokārt pievēršoties invaliditātes mazināšanai, kā norādīts Biomedicīnas un molekulāro biozinātņu jomas pasākumā COST BM0704 (Biomedicīnas un molekulāro biozinātņu (BMBS) Eiropas sadarbības zinātnes un tehnoloģiju jomā pasākums COST BM0704 “Jaunās EML tehnoloģijas un veselības apdraudējuma pārvaldība”). |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja pieņem zināšanai, ka personām, kas cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, parādās reāli simptomi. Būtu jāpieliek pūles, lai uzlabotu viņu veselības stāvokli, galvenokārt pievēršoties invaliditātes mazināšanai, kā norādīts Biomedicīnas un molekulāro biozinātņu jomas pasākumā COST BM0704 (Biomedicīnas un molekulāro biozinātņu (BMBS) Eiropas sadarbības zinātnes un tehnoloģiju jomā pasākums COST BM0704 “Jaunās EML tehnoloģijas un veselības apdraudējuma pārvaldība”).

2.   Ievads

| 2.1. | Šā atzinuma mērķis ir izvērtēt pilsoniskās sabiedrības grupu paustās bažas par rūpniecībā, sadzīvē un pakalpojumu jomā izmantoto ierīču, kuras emitē radiofrekvences un ir atkarīgas no bezvadu sakariem, izmantošanu un ietekmi. Šo jautājumu par nozīmīgu uzskata tie, kuri cieš no vairākām nespecifiskām veselības problēmām un kuri jēdzienu “elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroms” (EHS) ir pieņēmuši par šo simptomu apzīmējumu un netiešu norādi uz to cēloni. |
| --- | --- |

2.1.

Šā atzinuma mērķis ir izvērtēt pilsoniskās sabiedrības grupu paustās bažas par rūpniecībā, sadzīvē un pakalpojumu jomā izmantoto ierīču, kuras emitē radiofrekvences un ir atkarīgas no bezvadu sakariem, izmantošanu un ietekmi. Šo jautājumu par nozīmīgu uzskata tie, kuri cieš no vairākām nespecifiskām veselības problēmām un kuri jēdzienu “elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroms” (EHS) ir pieņēmuši par šo simptomu apzīmējumu un netiešu norādi uz to cēloni.

3.   Elektromagnētiskā hipersensitivitāte kā sindroma simptomātiska diagnoze

| 3.1. | Raugoties no viņu viedokļa, problēma diemžēl ir tā, ka vairums mediķu un zinātnieku uzskata, ka nav pārliecinošu pierādījumu, lai plašo simptomu klāstu, ko apzīmē ar EHS, saistītu ar elektromagnētisko vai radiofrekvenču lauku iedarbību. Šajā saistībā Pasaules Veselības organizācija (PVO) secina: “Visi līdz šim veiktie pētījumi liecina, ka iedarbība, kas ir mazāka par ICNIRP izstrādātajās EML pamatnostādnēs (1998) ieteiktajām robežvērtībām, kuras aptver pilnu frekvenču spektru no 0 līdz 300 GHz, nerada nekādu zināmu nelabvēlīgu ietekmi uz veselību.” (PVO: http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Neraugoties uz to, vairāku valstu aktīvistu organizācijas savās kampaņās turpina pieprasīt plašāk atzīt minēto problēmu un veikt vairāk preventīvu un korektīvu pasākumu attiecībā uz EML intensitāti un izplatību. Šādas organizācijas uzskata, ka iestāžu rīcības trūkums labākajā gadījumā ir vieglprātība, bet sliktākajā – daļa no plašākas sazvērestības, kurā iesaistītas valdības, komerciālas un ārvalstu intereses un nevēlēšanās veikt apjomīgos pielāgojumus, kas būs nepieciešami, lai ierobežotu vai samazinātu Wi-Fi (vai citu ar elektrību darbināmu ierīču) lietojumu. |
| --- | --- |

3.1.

Raugoties no viņu viedokļa, problēma diemžēl ir tā, ka vairums mediķu un zinātnieku uzskata, ka nav pārliecinošu pierādījumu, lai plašo simptomu klāstu, ko apzīmē ar EHS, saistītu ar elektromagnētisko vai radiofrekvenču lauku iedarbību. Šajā saistībā Pasaules Veselības organizācija (PVO) secina: “Visi līdz šim veiktie pētījumi liecina, ka iedarbība, kas ir mazāka par ICNIRP izstrādātajās EML pamatnostādnēs (1998) ieteiktajām robežvērtībām, kuras aptver pilnu frekvenču spektru no 0 līdz 300 GHz, nerada nekādu zināmu nelabvēlīgu ietekmi uz veselību.” (PVO: http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Neraugoties uz to, vairāku valstu aktīvistu organizācijas savās kampaņās turpina pieprasīt plašāk atzīt minēto problēmu un veikt vairāk preventīvu un korektīvu pasākumu attiecībā uz EML intensitāti un izplatību. Šādas organizācijas uzskata, ka iestāžu rīcības trūkums labākajā gadījumā ir vieglprātība, bet sliktākajā – daļa no plašākas sazvērestības, kurā iesaistītas valdības, komerciālas un ārvalstu intereses un nevēlēšanās veikt apjomīgos pielāgojumus, kas būs nepieciešami, lai ierobežotu vai samazinātu Wi-Fi (vai citu ar elektrību darbināmu ierīču) lietojumu.

| 3.2. | Eiropas Savienība gan pirms Padomes Ieteikuma par elektromagnētiskā lauka (0 Hz–300 GHz) ietekmes uz plašu sabiedrību ierobežošanu (Padomes Ieteikums 1999/519/EK) 1999. gadā, gan pēc tā publicēšanas ir turpinājusi aktīvi nodarboties ar šo jautājumu un ir pieprasījusi labākās zinātniskās un medicīniskās konsultācijas, ko sniegušas vairākas darba grupas, kā arī Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR). Rezultātā ir izstrādāta virkne analīžu, nostājas dokumentu un atzinumu, kas liecina, ka iestādes un medicīniskās, pētniecības un zinātnes kopienas pret šo jautājumu attiecas nopietni. |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas Savienība gan pirms Padomes Ieteikuma par elektromagnētiskā lauka (0 Hz–300 GHz) ietekmes uz plašu sabiedrību ierobežošanu (Padomes Ieteikums 1999/519/EK) 1999. gadā, gan pēc tā publicēšanas ir turpinājusi aktīvi nodarboties ar šo jautājumu un ir pieprasījusi labākās zinātniskās un medicīniskās konsultācijas, ko sniegušas vairākas darba grupas, kā arī Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR). Rezultātā ir izstrādāta virkne analīžu, nostājas dokumentu un atzinumu, kas liecina, ka iestādes un medicīniskās, pētniecības un zinātnes kopienas pret šo jautājumu attiecas nopietni.

| 3.3. | Šis jautājums ir svarīgs ne tikai Eiropai. Eiropas Komisija 2014. gada novembrī rīkoja 18. gadskārtējo pētniecības un veselības politikas konferenci, kas bija veltīta radiofrekvenču sakaru globālajai koordinācijai un kurā aplūkoja plašos pasaules mēroga pētījumus šajā jautājumā. Minētajos zinātniskajos atzinumos līdz šim nav pausti zinātniski argumenti, kas pamatotu Padomes Ieteikumā 1999/519/EK minēto iedarbības robežvērtību (pamatierobežojumu un atsauces līmeņu) pārskatīšanu. Tomēr Komisija atzīst, ka dažu risku izvērtēšanas pamatdati joprojām ir ierobežoti, it īpaši attiecībā uz zema līmeņa ilgtermiņa iedarbību, kas pamato tālāku pētījumu nepieciešamību. |
| --- | --- |

3.3.

Šis jautājums ir svarīgs ne tikai Eiropai. Eiropas Komisija 2014. gada novembrī rīkoja 18. gadskārtējo pētniecības un veselības politikas konferenci, kas bija veltīta radiofrekvenču sakaru globālajai koordinācijai un kurā aplūkoja plašos pasaules mēroga pētījumus šajā jautājumā. Minētajos zinātniskajos atzinumos līdz šim nav pausti zinātniski argumenti, kas pamatotu Padomes Ieteikumā 1999/519/EK minēto iedarbības robežvērtību (pamatierobežojumu un atsauces līmeņu) pārskatīšanu. Tomēr Komisija atzīst, ka dažu risku izvērtēšanas pamatdati joprojām ir ierobežoti, it īpaši attiecībā uz zema līmeņa ilgtermiņa iedarbību, kas pamato tālāku pētījumu nepieciešamību.

| 3.4. | Cilvēki, kas cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, turpina apgalvot, ka gan dalībvalstis, gan Eiropas Savienība saistībā ar viņu problēmu nerīkojas tik efektīvi, cik, pēc viņu domām, būtu nepieciešams. Lielākā daļa sabiedrības veselības aizsardzības iestāžu tomēr nepiekrīt (piemēram, Apvienotās Karalistes Valsts veselības aprūpes dienests – sk. http://www.nhs.uk/Conditions/Mobile-phone-safety/Pages/QA.aspx#biological-reasons). Lielākajā daļā neatkarīgo izmēģinājumu līdz šim secināts, ka cilvēki, kuri, pēc pašu teiktā, cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, nespēj atšķirt esoša un iedomāta (tas ir, nulles līmeņa) elektromagnētiskā lauka iedarbību. “Dubultajos aklajos” (double-blind) eksperimentos noskaidrots, ka cilvēki, kuri ziņo par elektromagnētisko hipersensitivitāti, nespēj atklāt elektromagnētisko lauku klātbūtni un parasti ziņo par veselības stāvokļa pasliktināšanos gan pēc nulles iedarbības, gan pēc elektromagnētisko lauku faktiskas iedarbības (British Medical Journal
  332 (7546): 886–889). |
| --- | --- |

3.4.

Cilvēki, kas cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, turpina apgalvot, ka gan dalībvalstis, gan Eiropas Savienība saistībā ar viņu problēmu nerīkojas tik efektīvi, cik, pēc viņu domām, būtu nepieciešams. Lielākā daļa sabiedrības veselības aizsardzības iestāžu tomēr nepiekrīt (piemēram, Apvienotās Karalistes Valsts veselības aprūpes dienests – sk. http://www.nhs.uk/Conditions/Mobile-phone-safety/Pages/QA.aspx#biological-reasons). Lielākajā daļā neatkarīgo izmēģinājumu līdz šim secināts, ka cilvēki, kuri, pēc pašu teiktā, cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, nespēj atšķirt esoša un iedomāta (tas ir, nulles līmeņa) elektromagnētiskā lauka iedarbību. “Dubultajos aklajos” (double-blind) eksperimentos noskaidrots, ka cilvēki, kuri ziņo par elektromagnētisko hipersensitivitāti, nespēj atklāt elektromagnētisko lauku klātbūtni un parasti ziņo par veselības stāvokļa pasliktināšanos gan pēc nulles iedarbības, gan pēc elektromagnētisko lauku faktiskas iedarbības (British Medical Journal
  332 (7546): 886–889).

| 3.5. | Tomēr elektromagnētiskajai hipersensitivitātei piedēvētu simptomu esamība nav noliedzama; kā redzams, daudzi cilvēki paši sev nosaka diagnozi, ka cieš no savstarpēji nesaistītām veselības problēmām, kuras viņi saista ar elektromagnētiskajiem laukiem. To iedzīvotāju īpatsvars, kuri uzskata, ka viņiem ir šī diagnoze, dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Pasaules Veselības organizācija norāda: “Elektromagnētiskajai hipersensitivitātei nav skaidru diagnosticēšanas kritēriju, un nav zinātniska pamata elektromagnētiskās hipersensitivitātes simptomus saistīt ar EML iedarbību. Turklāt elektromagnētiskā hipersensitivitāte nav medicīniska diagnoze, un nav arī skaidrs, vai tā ir vienota medicīniska problēma.” (PVO: Elektromagnētiskie lauki un sabiedrības veselība http://www.who.int/peh-emf/publications/facts/fs296/en/). |
| --- | --- |

3.5.

Tomēr elektromagnētiskajai hipersensitivitātei piedēvētu simptomu esamība nav noliedzama; kā redzams, daudzi cilvēki paši sev nosaka diagnozi, ka cieš no savstarpēji nesaistītām veselības problēmām, kuras viņi saista ar elektromagnētiskajiem laukiem. To iedzīvotāju īpatsvars, kuri uzskata, ka viņiem ir šī diagnoze, dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Pasaules Veselības organizācija norāda: “Elektromagnētiskajai hipersensitivitātei nav skaidru diagnosticēšanas kritēriju, un nav zinātniska pamata elektromagnētiskās hipersensitivitātes simptomus saistīt ar EML iedarbību. Turklāt elektromagnētiskā hipersensitivitāte nav medicīniska diagnoze, un nav arī skaidrs, vai tā ir vienota medicīniska problēma.” (PVO: Elektromagnētiskie lauki un sabiedrības veselība http://www.who.int/peh-emf/publications/facts/fs296/en/).

| 3.6. | Savukārt elektromagnētisko lauku termiskā ietekme uz cilvēka ķermeni jau ir atklāta pirms vairāk nekā 100 gadiem, un, kā jau minēts, ir izstrādāti ES Padomes ieteikumi attiecībā uz elektromagnētiskajiem laukiem un starptautiskie radiācijas drošības standarti, kas tiek regulāri pārskatīti. ES līmenī attiecībā uz elektromagnētiskajiem laukiem ir apstiprināti šādi juridiskie instrumenti:






  — | Padomes 1999. gada 12. jūlija Ieteikums 1999/519/EK par elektromagnētiskā lauka ietekmes uz plašu sabiedrību ierobežošanu (1), ar ko paredzēts papildināt valstu politiku veselības uzlabošanai. Tā mērķis ir, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, izveidot sistēmu, kas ierobežotu elektromagnētisko lauku iedarbību uz sabiedrību kopumā, kā arī izveidot pamatu situācijas uzraudzībai, |
| --- | --- | --- |

3.6.

Savukārt elektromagnētisko lauku termiskā ietekme uz cilvēka ķermeni jau ir atklāta pirms vairāk nekā 100 gadiem, un, kā jau minēts, ir izstrādāti ES Padomes ieteikumi attiecībā uz elektromagnētiskajiem laukiem un starptautiskie radiācijas drošības standarti, kas tiek regulāri pārskatīti. ES līmenī attiecībā uz elektromagnētiskajiem laukiem ir apstiprināti šādi juridiskie instrumenti:

—

Padomes 1999. gada 12. jūlija Ieteikums 1999/519/EK par elektromagnētiskā lauka ietekmes uz plašu sabiedrību ierobežošanu (1), ar ko paredzēts papildināt valstu politiku veselības uzlabošanai. Tā mērķis ir, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, izveidot sistēmu, kas ierobežotu elektromagnētisko lauku iedarbību uz sabiedrību kopumā, kā arī izveidot pamatu situācijas uzraudzībai,

| — | Direktīva 1999/5/EK (2), |
| --- | --- |

—

Direktīva 1999/5/EK (2),

| — | Direktīva 2013/35/ES (3), |
| --- | --- |

—

Direktīva 2013/35/ES (3),

| — | Direktīva 2006/95/EK (4), ar ko nodrošina, lai sabiedrība, tostarp darba ņēmēji, netiktu pakļauti ietekmes līmenim, kas pārsniedz 1999. gada ieteikumā noteiktās robežvērtības, |
| --- | --- |

—

Direktīva 2006/95/EK (4), ar ko nodrošina, lai sabiedrība, tostarp darba ņēmēji, netiktu pakļauti ietekmes līmenim, kas pārsniedz 1999. gada ieteikumā noteiktās robežvērtības,

| — | Lēmums Nr. 243/2012/ES (5), ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu. |
| --- | --- |

—

Lēmums Nr. 243/2012/ES (5), ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu.

| 3.7. | Attiecībā uz pētniecību Komiteja norāda, ka kopš 2000. gada Eiropas Komisija līdztekus tās aktīvajai ieinteresētībai šajā tematā ir piešķīrusi finansējumu 37 miljonu EUR apmērā EML un mobilo tālruņu jomas pētniecībai. |
| --- | --- |

3.7.

Attiecībā uz pētniecību Komiteja norāda, ka kopš 2000. gada Eiropas Komisija līdztekus tās aktīvajai ieinteresētībai šajā tematā ir piešķīrusi finansējumu 37 miljonu EUR apmērā EML un mobilo tālruņu jomas pētniecībai.

| 3.8. | Par šiem jautājumiem EESK ir paudusi bažas atzinumos, kas pieņemti saistībā ar minētajiem noteikumiem un to izstrādes gaitā, un aicinājusi nejonizējošā starojuma iedarbību samazināt līdz minimumam. Tomēr cilvēkiem, kas cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, ir raksturīga savu simptomu saistīšana ar EML, kuru intensitāte ir daudz zemāka par atļautajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

3.8.

Par šiem jautājumiem EESK ir paudusi bažas atzinumos, kas pieņemti saistībā ar minētajiem noteikumiem un to izstrādes gaitā, un aicinājusi nejonizējošā starojuma iedarbību samazināt līdz minimumam. Tomēr cilvēkiem, kas cieš no elektromagnētiskās hipersensitivitātes sindroma, ir raksturīga savu simptomu saistīšana ar EML, kuru intensitāte ir daudz zemāka par atļautajām robežvērtībām.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV L 199, 30.7.1999., 59. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/5/EK (OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/35/ES (OV L 179, 29.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/95/EK (OV L 374, 27.12.2006., 10. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 243/2012/ES (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

5

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/34

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības organizāciju stāvoklis un darbības apstākļi Turcijā”

(2015/C 242/06)

Ziņotājs:

METZLER kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 26. un 27. februārī, nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības organizāciju stāvoklis un darbības apstākļi Turcijā”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 17. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 205 balsīm par un 2 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK aicina Turcijas valdību un Turcijas iestādes atzīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas kā būtisku sabiedrības daļu un kā Turcijas un ES vērtību un acquis tuvināšanas procesa vienu no svarīgākajiem dalībniekiem. Par mērķi būtu jāizvirza tādas sabiedrības izveide, kurā būtiska loma ir visām sociālajām grupām. Turcijai būtu jāpiedalās kopīgos centienos radīt institucionālo un tiesisko satvaru plurālistiskai, uz līdzdalību balstītai savstarpējās atzīšanas un apmaiņas kultūrai. |
| --- | --- |

1.1.

EESK aicina Turcijas valdību un Turcijas iestādes atzīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas kā būtisku sabiedrības daļu un kā Turcijas un ES vērtību un acquis tuvināšanas procesa vienu no svarīgākajiem dalībniekiem. Par mērķi būtu jāizvirza tādas sabiedrības izveide, kurā būtiska loma ir visām sociālajām grupām. Turcijai būtu jāpiedalās kopīgos centienos radīt institucionālo un tiesisko satvaru plurālistiskai, uz līdzdalību balstītai savstarpējās atzīšanas un apmaiņas kultūrai.

| 1.2. | Kā galvenais priekšnoteikums pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbībai ir jānodrošina varas dalīšana saskaņā ar tiesiskuma principiem visās jomās. Ar to nav savienojama valsts nesamērīga iejaukšanās, kas nepamatoti kavē to darbību, kā tas notiek saistībā ar īpašajām pārbaudēm. Ir jānodrošina arī to piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Korupcija ir apņēmīgi jāapkaro. |
| --- | --- |

1.2.

Kā galvenais priekšnoteikums pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbībai ir jānodrošina varas dalīšana saskaņā ar tiesiskuma principiem visās jomās. Ar to nav savienojama valsts nesamērīga iejaukšanās, kas nepamatoti kavē to darbību, kā tas notiek saistībā ar īpašajām pārbaudēm. Ir jānodrošina arī to piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Korupcija ir apņēmīgi jāapkaro.

| 1.3. | ES un Turcijas dialogā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, cik efektīvi tiek īstenotas pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp:






  — | vārda brīvība bez bailēm no indivīda diskriminācijas vai sodīšanas, |
| --- | --- | --- |

1.3.

ES un Turcijas dialogā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, cik efektīvi tiek īstenotas pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp:

—

vārda brīvība bez bailēm no indivīda diskriminācijas vai sodīšanas,

| — | plašsaziņas līdzekļu brīvība, kas veicina daudzveidību, |
| --- | --- |

—

plašsaziņas līdzekļu brīvība, kas veicina daudzveidību,

| — | biedrošanās un pulcēšanās brīvība, jo īpaši, pretrunīgu diskusiju un norišu apstākļos, |
| --- | --- |

—

biedrošanās un pulcēšanās brīvība, jo īpaši, pretrunīgu diskusiju un norišu apstākļos,

| — | sieviešu tiesības, |
| --- | --- |

—

sieviešu tiesības,

| — | arodbiedrību tiesības, |
| --- | --- |

—

arodbiedrību tiesības,

| — | minoritāšu, tostarp reliģisko, kultūras vai seksuālo minoritāšu, tiesības, |
| --- | --- |

—

minoritāšu, tostarp reliģisko, kultūras vai seksuālo minoritāšu, tiesības,

| — | patērētāju tiesības. |
| --- | --- |

—

patērētāju tiesības.

| 1.4. | Varas dalījums starp likumdošanas varu, tiesu varu un izpildvaru un, jo īpaši, skaidrs nodalījums un atšķirība starp valdības rīcību un administratīvo rīcību, kurā ievērota likuma vara, ir būtisks pamats, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ļauj sekmīgi darboties. Jo īpaši neatkarīga tiesa ir jebkura tiesiskuma pamats. |
| --- | --- |

1.4.

Varas dalījums starp likumdošanas varu, tiesu varu un izpildvaru un, jo īpaši, skaidrs nodalījums un atšķirība starp valdības rīcību un administratīvo rīcību, kurā ievērota likuma vara, ir būtisks pamats, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ļauj sekmīgi darboties. Jo īpaši neatkarīga tiesa ir jebkura tiesiskuma pamats.

| 1.5. | EESK aicina ES Padomi sekmēt virzību uz 23. sadaļas (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļas (Tiesiskums, brīvība un drošība) atvēršanu pievienošanās sarunās ar Turciju, lai dotu turpmāku impulsu Turcijā notiekošajam procesam. |
| --- | --- |

1.5.

EESK aicina ES Padomi sekmēt virzību uz 23. sadaļas (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļas (Tiesiskums, brīvība un drošība) atvēršanu pievienošanās sarunās ar Turciju, lai dotu turpmāku impulsu Turcijā notiekošajam procesam.

| 1.6. | Vienlaikus ir jāievēro arī varas vertikālās dalīšanas princips, piemēram, attiecībā uz vietējo pašpārvaldi. |
| --- | --- |

1.6.

Vienlaikus ir jāievēro arī varas vertikālās dalīšanas princips, piemēram, attiecībā uz vietējo pašpārvaldi.

| 1.7. | Būtu visnotaļ vēlams, lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas Turcijā saņemtu piekļuvi informācijai par valdības (lēmumu pieņemšanas) procesiem. Turklāt būtu regulāri un saskaņā ar pārredzamiem noteikumiem jāveic uzklausīšanas un konsultācijas, lai politiskajos un administratīvajos lēmumos tiktu ņemtas vērā pārstāvēto sociālo grupu intereses un zināšanas, kas uzkrātas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības gaitā. Turcijas valdība un pārvaldības iestādes tiek aicinātas iesaistīt pilsonisko sabiedrību oficiālā apspriešanās procesā (Ekonomikas un sociālo lietu padome) un to nostiprināt konstitūcijā, īstenojot konstitucionālo reformu procesu. |
| --- | --- |

1.7.

Būtu visnotaļ vēlams, lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas Turcijā saņemtu piekļuvi informācijai par valdības (lēmumu pieņemšanas) procesiem. Turklāt būtu regulāri un saskaņā ar pārredzamiem noteikumiem jāveic uzklausīšanas un konsultācijas, lai politiskajos un administratīvajos lēmumos tiktu ņemtas vērā pārstāvēto sociālo grupu intereses un zināšanas, kas uzkrātas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības gaitā. Turcijas valdība un pārvaldības iestādes tiek aicinātas iesaistīt pilsonisko sabiedrību oficiālā apspriešanās procesā (Ekonomikas un sociālo lietu padome) un to nostiprināt konstitūcijā, īstenojot konstitucionālo reformu procesu.

| 1.8. | EESK uzskata, ka dažām profesijām, proti, brīvajām profesijām, ir svarīga nozīme brīvas un uz tiesisku valsti balstītas sabiedriskās kārtības veidošanā. Piekļuvi tiesībaizsardzībai vai veselības aprūpei var nodrošināt tikai neatkarīgi, kvalificēti speciālisti, uz kuriem iedzīvotāji var paļauties, balstoties uz savstarpēju uzticēšanos, kas ir pasargāta no ārējas iejaukšanās vai vardarbības. Šādiem uz uzticēšanos balstītiem pakalpojumiem, ko sniedz advokāti, ārsti vai nodokļu konsultanti, ir vajadzīga profesionālā noslēpuma visaptveroša glabāšana. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka dažām profesijām, proti, brīvajām profesijām, ir svarīga nozīme brīvas un uz tiesisku valsti balstītas sabiedriskās kārtības veidošanā. Piekļuvi tiesībaizsardzībai vai veselības aprūpei var nodrošināt tikai neatkarīgi, kvalificēti speciālisti, uz kuriem iedzīvotāji var paļauties, balstoties uz savstarpēju uzticēšanos, kas ir pasargāta no ārējas iejaukšanās vai vardarbības. Šādiem uz uzticēšanos balstītiem pakalpojumiem, ko sniedz advokāti, ārsti vai nodokļu konsultanti, ir vajadzīga profesionālā noslēpuma visaptveroša glabāšana.

| 1.9. | Tādēļ šajās profesijās ir vajadzīga funkcionējoša pašpārvalde, piemēram, profesionālajās apvienībās, kas nodrošina, ka īpašā atbildība pret sabiedrību un pret indivīdu tiek īstenota bez politiskas ietekmes. EESK faktu apkopošanas misijas ietvaros ir konstatēti šo principu pārkāpumi. |
| --- | --- |

1.9.

Tādēļ šajās profesijās ir vajadzīga funkcionējoša pašpārvalde, piemēram, profesionālajās apvienībās, kas nodrošina, ka īpašā atbildība pret sabiedrību un pret indivīdu tiek īstenota bez politiskas ietekmes. EESK faktu apkopošanas misijas ietvaros ir konstatēti šo principu pārkāpumi.

| 1.10. | Turcijā ir vēlams sociālais dialogs valsts, nozaru un uzņēmumu līmenī, lai darba ņēmēji un darba devēji varētu kļūt par līdztiesīgiem partneriem. Kā mērķis būtu jāizvirza arī darba apstākļu uzlabošana, darba drošība un veselības aizsardzība darbā, un tas jāatspoguļo visaptverošās darba ņēmēju tiesībās (1). |
| --- | --- |

1.10.

Turcijā ir vēlams sociālais dialogs valsts, nozaru un uzņēmumu līmenī, lai darba ņēmēji un darba devēji varētu kļūt par līdztiesīgiem partneriem. Kā mērķis būtu jāizvirza arī darba apstākļu uzlabošana, darba drošība un veselības aizsardzība darbā, un tas jāatspoguļo visaptverošās darba ņēmēju tiesībās (1).

2.   Ievads un pamatinformācija

| 2.1. | EESK vizītē Stambulā un Ankarā 2013. gada 9. un 10. septembrī konstatēja, ka Turcijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības apstākļi dažkārt ir jūtami apgrūtināti. Dažos gadījumos pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji un līdzstrādnieki ir bijuši pakļauti nopietniem personiskiem ierobežojumiem vai pat fiziskai vardarbībai no valsts iestāžu puses. |
| --- | --- |

2.1.

EESK vizītē Stambulā un Ankarā 2013. gada 9. un 10. septembrī konstatēja, ka Turcijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības apstākļi dažkārt ir jūtami apgrūtināti. Dažos gadījumos pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji un līdzstrādnieki ir bijuši pakļauti nopietniem personiskiem ierobežojumiem vai pat fiziskai vardarbībai no valsts iestāžu puses.

| 2.2. | No 2014. gada 1. jūlija līdz 3. jūlijam notika paveiktā darba uzraudzības vizīte Ankarā un Dijarbakirā, lai izpētītu pašreizējo situāciju un pilsoniskās sabiedrības darbības apstākļus Turcijā. Diskusijās ar Turcijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir apspriests, vai kopš 2013. gada septembra ir vērojamas pārmaiņas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības apstākļu ziņā. |
| --- | --- |

2.2.

No 2014. gada 1. jūlija līdz 3. jūlijam notika paveiktā darba uzraudzības vizīte Ankarā un Dijarbakirā, lai izpētītu pašreizējo situāciju un pilsoniskās sabiedrības darbības apstākļus Turcijā. Diskusijās ar Turcijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir apspriests, vai kopš 2013. gada septembra ir vērojamas pārmaiņas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības apstākļu ziņā.

| 2.3. | Šie apmeklējumi bija papildinājums regulārajām sanāksmēm, ko rīko ES un Turcijas apvienotā konsultatīvā komiteja, kura uzrauga Turcijas pievienošanās procesu. EESK locekļiem bija iespēja runāt ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri nav tikuši izvirzīti kā sarunu partneri ES un Turcijas apvienotajā konsultatīvajā komitejā. |
| --- | --- |

2.3.

Šie apmeklējumi bija papildinājums regulārajām sanāksmēm, ko rīko ES un Turcijas apvienotā konsultatīvā komiteja, kura uzrauga Turcijas pievienošanās procesu. EESK locekļiem bija iespēja runāt ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri nav tikuši izvirzīti kā sarunu partneri ES un Turcijas apvienotajā konsultatīvajā komitejā.

| 2.4. | Sarunās ar daudzveidīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kā arī valdības pārstāvjiem, tostarp pašvaldību līmenī, jo īpaši ir apspriesta pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības nosacījumu nodrošināšana Turcijā un iespējamās pārmaiņas. Atsevišķu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku individuālajai pieredzei un interpretācijām šajā sakarā bija jāiezīmē kopējā aina. Tas atspoguļo ne tik daudz juridiski formālos, cik faktiskos pamatnosacījumus, kam ir ievērojama nozīme attiecībā uz personisko līdzdalību pilsoniskās sabiedrības organizācijās. |
| --- | --- |

2.4.

Sarunās ar daudzveidīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kā arī valdības pārstāvjiem, tostarp pašvaldību līmenī, jo īpaši ir apspriesta pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības nosacījumu nodrošināšana Turcijā un iespējamās pārmaiņas. Atsevišķu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku individuālajai pieredzei un interpretācijām šajā sakarā bija jāiezīmē kopējā aina. Tas atspoguļo ne tik daudz juridiski formālos, cik faktiskos pamatnosacījumus, kam ir ievērojama nozīme attiecībā uz personisko līdzdalību pilsoniskās sabiedrības organizācijās.

| 2.5. | Tiek pieņemts, ka visu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku pilnīga apmierinātība ar darbības nosacījumiem nav sasniedzama arī optimālos apstākļos. Tā vietā pilsoniskās sabiedrības līdzdalības apstākļu pastāvīga uzlabošana, ko panāk, līdzsvarojot intereses, būtu jāizvirza par mērķi virzībā uz demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības attīstību, kāda tā veidojas visās ES dalībvalstīs aktīva procesa gaitā. |
| --- | --- |

2.5.

Tiek pieņemts, ka visu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku pilnīga apmierinātība ar darbības nosacījumiem nav sasniedzama arī optimālos apstākļos. Tā vietā pilsoniskās sabiedrības līdzdalības apstākļu pastāvīga uzlabošana, ko panāk, līdzsvarojot intereses, būtu jāizvirza par mērķi virzībā uz demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības attīstību, kāda tā veidojas visās ES dalībvalstīs aktīva procesa gaitā.

| 2.6. | EESK aicina gan Turciju, gan Eiropas Savienību uztvert pilsoniskās sabiedrības dialogu kā obligātu priekšnoteikumu savu sabiedrību tuvināšanās procesā un darīt visu iespējamo, lai to veicinātu. Šis process var būt sekmīgs tikai tad, ja tas ir savstarpējas mācīšanās process pastāvīga un atklāta dialoga ietvaros. |
| --- | --- |

2.6.

EESK aicina gan Turciju, gan Eiropas Savienību uztvert pilsoniskās sabiedrības dialogu kā obligātu priekšnoteikumu savu sabiedrību tuvināšanās procesā un darīt visu iespējamo, lai to veicinātu. Šis process var būt sekmīgs tikai tad, ja tas ir savstarpējas mācīšanās process pastāvīga un atklāta dialoga ietvaros.

3.   Institucionālo un tiesisko pamatnosacījumu radīšana pilsoniskās sabiedrības organizācijām

| 3.1. | Turcija ir sasniegusi noteiktu progresu varas dalīšanas un neatkarīgas pašpārvaldes pamatprincipu ievērošanā, kaut gan ir vajadzīgi ievērojami turpmākie centieni šo principu īstenošanā. Būtu jānodrošina, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas var balstīt savu darbību uz uzticamiem tiesiskajiem pamatnosacījumiem. Tas nozīmē, ka spēkā esošie tiesību akti sniedz pietiekamu rīcības brīvību to darbībai un ka tiesību normas tiek atbilstoši ievērotas un piemērotas no valsts un pārvaldības iestāžu puses. Šai juridiskajai noteiktībai attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju un to līdzstrādnieku darbības nosacījumiem jābūt pārredzamai un garantētai. |
| --- | --- |

3.1.

Turcija ir sasniegusi noteiktu progresu varas dalīšanas un neatkarīgas pašpārvaldes pamatprincipu ievērošanā, kaut gan ir vajadzīgi ievērojami turpmākie centieni šo principu īstenošanā. Būtu jānodrošina, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas var balstīt savu darbību uz uzticamiem tiesiskajiem pamatnosacījumiem. Tas nozīmē, ka spēkā esošie tiesību akti sniedz pietiekamu rīcības brīvību to darbībai un ka tiesību normas tiek atbilstoši ievērotas un piemērotas no valsts un pārvaldības iestāžu puses. Šai juridiskajai noteiktībai attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju un to līdzstrādnieku darbības nosacījumiem jābūt pārredzamai un garantētai.

| 3.2. | Kritika būtībā bija vērsta uz realitāti konstitucionālo normu ievērošanas jomā, galvenokārt saistībā ar indivīda tiesību ievērošanu no valsts iestāžu puses. Neatkarīgi no administratīvās rīcības formālās likumības individuālos gadījumos vai saistībā ar iespējamiem tiesību normu pārkāpumiem, jāsecina, ka dažos gadījumos nav nodrošināta valsts rīcības pārredzamība un pamatotība. Tādējādi valsts veikti pasākumi ir uztverti kā patvaļa. |
| --- | --- |

3.2.

Kritika būtībā bija vērsta uz realitāti konstitucionālo normu ievērošanas jomā, galvenokārt saistībā ar indivīda tiesību ievērošanu no valsts iestāžu puses. Neatkarīgi no administratīvās rīcības formālās likumības individuālos gadījumos vai saistībā ar iespējamiem tiesību normu pārkāpumiem, jāsecina, ka dažos gadījumos nav nodrošināta valsts rīcības pārredzamība un pamatotība. Tādējādi valsts veikti pasākumi ir uztverti kā patvaļa.

| 3.3. | Pasākuma tiesiskais pamats un atbildīgā persona, pēc kuras iniciatīvas pasākums veikts, kā arī lēmuma vai pasākuma pamatojums vienmēr būtu jānorāda tādā veidā, lai tas būtu saprotams skartajai personai. Turklāt nekavējoties ir jānodrošina un jādokumentē piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.3.

Pasākuma tiesiskais pamats un atbildīgā persona, pēc kuras iniciatīvas pasākums veikts, kā arī lēmuma vai pasākuma pamatojums vienmēr būtu jānorāda tādā veidā, lai tas būtu saprotams skartajai personai. Turklāt nekavējoties ir jānodrošina un jādokumentē piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

4.   Varas dalīšana, tiesiskums un indivīda rīcības brīvība

| 4.1. | Visi pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzstrādnieki, tāpat kā jebkurš cits pilsonis, ir atbildīgi par savu rīcību. Viņus nedrīkst pakļaut nepamatotiem personiskiem tiesību aizskārumiem vai ierobežojumiem sakarā ar viņu līdzdalību. Vispirmām kārtām viņu un viņu ģimeņu privātajai dzīvei jābūt pilnībā aizsargātai. |
| --- | --- |

4.1.

Visi pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzstrādnieki, tāpat kā jebkurš cits pilsonis, ir atbildīgi par savu rīcību. Viņus nedrīkst pakļaut nepamatotiem personiskiem tiesību aizskārumiem vai ierobežojumiem sakarā ar viņu līdzdalību. Vispirmām kārtām viņu un viņu ģimeņu privātajai dzīvei jābūt pilnībā aizsargātai.

| 4.2. | EESK ir informēta, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji vairākos gadījumos ir jutušies daļēji personiski apdraudēti sakarā ar mutiskiem uzbrukumiem un tiesiskas vajāšanas gadījumiem, kā arī izjutuši nepamatotus ierobežojumus savā ar pilsonisko sabiedrību saistītajā darbībā. Vairāki no šiem ierobežojumiem ir izpaudušies saistībā ar protestiem Gezi parkā 2013. gada maijā un jūnijā un ar tiem saistītajiem tiesvedības procesiem. |
| --- | --- |

4.2.

EESK ir informēta, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji vairākos gadījumos ir jutušies daļēji personiski apdraudēti sakarā ar mutiskiem uzbrukumiem un tiesiskas vajāšanas gadījumiem, kā arī izjutuši nepamatotus ierobežojumus savā ar pilsonisko sabiedrību saistītajā darbībā. Vairāki no šiem ierobežojumiem ir izpaudušies saistībā ar protestiem Gezi parkā 2013. gada maijā un jūnijā un ar tiem saistītajiem tiesvedības procesiem.

| 4.3. | EESK delegācija ir paudusi nopietnu satraukumu par ziņojumiem, ka pēc protestiem Gezi parkā ārstiem tika liegta iespēja sniegt medicīnisko palīdzību cietušajiem un ka pacientu medicīniskā dokumentācija tikusi pieprasīta izmeklēšanas vajadzībām. Turklāt ir saņemta informācija, ka daži ārsti publisko iestāžu norādījumu neievērošanas dēļ šajā sakarā tikuši pakļauti kriminālvajāšanai par valdības noteikumu nepildīšanu. Uzticama, neatkarīga medicīniskā aprūpe neatkarīgi no politiskajām norisēm un pacienta personības ir viena no cilvēktiesībām, un tā ir jāsniedz saskaņā ar Hipokrāta zvērestu. Tāpat kā tiesiskās pārstāvības jomā, medicīnas aprūpē vispusēja profesionālā noslēpuma glabāšana ir būtisks pamats uz uzticēšanos balstītam darbam un tiesiskas valsts iezīme. Šo principu ievērošanai no visu amatpersonu puses ir vispārēja nozīme, kas sniedzas pāri atsevišķiem gadījumiem, nodrošinot uz tiesiskumu balstītu demokrātiju un iedzīvotāju paļaušanos uz viņu tiesību respektēšanu. |
| --- | --- |

4.3.

EESK delegācija ir paudusi nopietnu satraukumu par ziņojumiem, ka pēc protestiem Gezi parkā ārstiem tika liegta iespēja sniegt medicīnisko palīdzību cietušajiem un ka pacientu medicīniskā dokumentācija tikusi pieprasīta izmeklēšanas vajadzībām. Turklāt ir saņemta informācija, ka daži ārsti publisko iestāžu norādījumu neievērošanas dēļ šajā sakarā tikuši pakļauti kriminālvajāšanai par valdības noteikumu nepildīšanu. Uzticama, neatkarīga medicīniskā aprūpe neatkarīgi no politiskajām norisēm un pacienta personības ir viena no cilvēktiesībām, un tā ir jāsniedz saskaņā ar Hipokrāta zvērestu. Tāpat kā tiesiskās pārstāvības jomā, medicīnas aprūpē vispusēja profesionālā noslēpuma glabāšana ir būtisks pamats uz uzticēšanos balstītam darbam un tiesiskas valsts iezīme. Šo principu ievērošanai no visu amatpersonu puses ir vispārēja nozīme, kas sniedzas pāri atsevišķiem gadījumiem, nodrošinot uz tiesiskumu balstītu demokrātiju un iedzīvotāju paļaušanos uz viņu tiesību respektēšanu.

| 4.4. | EESK iesaka Turcijas iestādēm ar pārredzamiem, uz tiesiskumu balstītiem pilnībā neatkarīgu likumdevēju, tiesu un izpildvaras iestāžu lēmumiem visos pārvaldības līmeņos censties atgūt zaudēto uzticēšanos no pilsoniskās sabiedrības organizāciju puses. |
| --- | --- |

4.4.

EESK iesaka Turcijas iestādēm ar pārredzamiem, uz tiesiskumu balstītiem pilnībā neatkarīgu likumdevēju, tiesu un izpildvaras iestāžu lēmumiem visos pārvaldības līmeņos censties atgūt zaudēto uzticēšanos no pilsoniskās sabiedrības organizāciju puses.

| 4.5. | Pilsoniskās sabiedrības līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā varētu atbalstīt, Turcijas pievienošanās ES procesā atverot 23. sadaļu (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (Tiesiskums, brīvība un drošība) un aktīvi īstenojot pamattiesības un pamatbrīvības, ko tās satur. |
| --- | --- |

4.5.

Pilsoniskās sabiedrības līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā varētu atbalstīt, Turcijas pievienošanās ES procesā atverot 23. sadaļu (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (Tiesiskums, brīvība un drošība) un aktīvi īstenojot pamattiesības un pamatbrīvības, ko tās satur.

| 4.6. | EESK uzsver, ka tiesu un tiesnešu neatkarība ir brīvas pilsoniskās sabiedrības pamatelements demokrātijas apstākļos. Galvenokārt ir jānodrošina, ka tiesneši var neatkarīgi spriest tiesu atbilstoši tiesību normām, bez norādījumiem no citām iestādēm un brīvi no individuāla spiediena vai personisku ierobežojumu draudiem. |
| --- | --- |

4.6.

EESK uzsver, ka tiesu un tiesnešu neatkarība ir brīvas pilsoniskās sabiedrības pamatelements demokrātijas apstākļos. Galvenokārt ir jānodrošina, ka tiesneši var neatkarīgi spriest tiesu atbilstoši tiesību normām, bez norādījumiem no citām iestādēm un brīvi no individuāla spiediena vai personisku ierobežojumu draudiem.

5.   Pārredzamība un saziņa pilsoniskās sabiedrības līdzdalības īstenošanā

| 5.1. | EESK vēlētos, lai Turcijas valdība un pārvaldības iestādes vairāk izmantotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju potenciālu politisko lēmumu sagatavošanā un izplatīšanā, regulāri tās uzklausot pirms lēmumu pieņemšanas un nodrošinot tām piekļuvi informācijai par valdības lēmumu pieņemšanas procesiem, lai sekmētu dialogu. Daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas Turcijā ir sūdzējušās par to, ka nav iespējams piekļūt valsts iestāžu lēmumu pieņemšanas procesiem. ES dalībvalstīs pirms lēmumu pieņemšanas regulāri tiek veikta apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, lai ņemtu vērā šo organizāciju dalībnieku kopējo nostāju un intereses lēmumu pieņemšanas procesā un uzlabotu pieņemto lēmumu kvalitāti un sociālo ilgtspēju. Konsultējoties ar iesaistītajām vai lēmumu skartajām sociālajām grupām, oficiāli noteiktas likumdošanas un administratīvās procedūras ietvaros publiskās iestādes var, no vienas puses, noskaidrot iespējamās jomas uzlabojumiem un, no otras puses, izmantot attiecīgo organizāciju iespējas izplatīt informāciju par pieņemtajiem lēmumiem to ietekmes jomās. |
| --- | --- |

5.1.

EESK vēlētos, lai Turcijas valdība un pārvaldības iestādes vairāk izmantotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju potenciālu politisko lēmumu sagatavošanā un izplatīšanā, regulāri tās uzklausot pirms lēmumu pieņemšanas un nodrošinot tām piekļuvi informācijai par valdības lēmumu pieņemšanas procesiem, lai sekmētu dialogu. Daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas Turcijā ir sūdzējušās par to, ka nav iespējams piekļūt valsts iestāžu lēmumu pieņemšanas procesiem. ES dalībvalstīs pirms lēmumu pieņemšanas regulāri tiek veikta apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, lai ņemtu vērā šo organizāciju dalībnieku kopējo nostāju un intereses lēmumu pieņemšanas procesā un uzlabotu pieņemto lēmumu kvalitāti un sociālo ilgtspēju. Konsultējoties ar iesaistītajām vai lēmumu skartajām sociālajām grupām, oficiāli noteiktas likumdošanas un administratīvās procedūras ietvaros publiskās iestādes var, no vienas puses, noskaidrot iespējamās jomas uzlabojumiem un, no otras puses, izmantot attiecīgo organizāciju iespējas izplatīt informāciju par pieņemtajiem lēmumiem to ietekmes jomās.

| 5.2. | Turcijas valdība un pārvaldības iestādes tiek aicinātas iesaistīt pilsonisko sabiedrību, tostarp minoritātes, oficiālā un strukturētā politiskās domas veidošanas procesā, šim nolūkam izveidojot Ekonomikas un sociālo lietu padomi, un to nostiprināt konstitūcijā, īstenojot konstitucionālo reformu procesu. |
| --- | --- |

5.2.

Turcijas valdība un pārvaldības iestādes tiek aicinātas iesaistīt pilsonisko sabiedrību, tostarp minoritātes, oficiālā un strukturētā politiskās domas veidošanas procesā, šim nolūkam izveidojot Ekonomikas un sociālo lietu padomi, un to nostiprināt konstitūcijā, īstenojot konstitucionālo reformu procesu.

| 5.3. | Faktu apkopošanas misijas gaitā konstatēts, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji ir jutuši nopietnus ierobežojumus saziņā ar locekļiem un sabiedrību. Piekļuve presei ir apgrūtināta vai praktiski neiespējama plašsaziņas līdzekļu daļēji oligopolu struktūru dēļ un – daudzos gadījumos – redakciju vienpusējās ievirzes dēļ. Ir ziņots par stipru ekonomisku atkarību un par tiešu iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbībā. Tā ierobežo informēšanu par pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu un iespējas brīvām politiskām diskusijām, kurās būtu pārstāvēti pret valdību kritiski viedokļi. |
| --- | --- |

5.3.

Faktu apkopošanas misijas gaitā konstatēts, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji ir jutuši nopietnus ierobežojumus saziņā ar locekļiem un sabiedrību. Piekļuve presei ir apgrūtināta vai praktiski neiespējama plašsaziņas līdzekļu daļēji oligopolu struktūru dēļ un – daudzos gadījumos – redakciju vienpusējās ievirzes dēļ. Ir ziņots par stipru ekonomisku atkarību un par tiešu iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbībā. Tā ierobežo informēšanu par pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu un iespējas brīvām politiskām diskusijām, kurās būtu pārstāvēti pret valdību kritiski viedokļi.

| 5.4. | EESK uzskata, ka vēl aizvien ir vajadzīgi turpmāki pasākumi virzībā uz brīvu un daudzveidīgu plašsaziņas vidi. Nekavējoties jāizbeidz represijas, tostarp brīvības atņemšana, kas vērsta pret kritisku viedokli izplatošajiem žurnālistiem. |
| --- | --- |

5.4.

EESK uzskata, ka vēl aizvien ir vajadzīgi turpmāki pasākumi virzībā uz brīvu un daudzveidīgu plašsaziņas vidi. Nekavējoties jāizbeidz represijas, tostarp brīvības atņemšana, kas vērsta pret kritisku viedokli izplatošajiem žurnālistiem.

| 5.5. | EESK nosoda mikroblogu vietnes Twitter pagaidu blokādi. Vārda brīvība, tostarp sociālajos plašsaziņas līdzekļos, Turcijas valdībai būtu jāatbalsta un jāatļauj kā daļa no aktīvas viedokļu apmaiņas demokrātijas apstākļos. |
| --- | --- |

5.5.

EESK nosoda mikroblogu vietnes Twitter pagaidu blokādi. Vārda brīvība, tostarp sociālajos plašsaziņas līdzekļos, Turcijas valdībai būtu jāatbalsta un jāatļauj kā daļa no aktīvas viedokļu apmaiņas demokrātijas apstākļos.

6.   Patiesa minoritāšu aizsardzība kā demokrātijas pārbaudes akmens

| 6.1. | Pret sociālo minoritāšu aizsardzību kā demokrātijas pārbaudes akmeni vajadzētu izturēties ļoti nopietni. Būtu sistemātiski jāizskauž publisko iestāžu īstenota diskriminācija, un diskriminācija, ko veic trešās personas, jārisina tiesiskā ceļā un ar preventīviem pasākumiem, izmantojot sabiedrības izglītošanas kampaņas. Pilsoniskās sabiedrības līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā varētu veicināt, Turcijas pievienošanās ES procesā atverot 23. sadaļu (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (Tiesiskums, brīvība un drošība) un bez kavēšanās īstenojot tajās ietvertās pamattiesības un pamatbrīvības. |
| --- | --- |

6.1.

Pret sociālo minoritāšu aizsardzību kā demokrātijas pārbaudes akmeni vajadzētu izturēties ļoti nopietni. Būtu sistemātiski jāizskauž publisko iestāžu īstenota diskriminācija, un diskriminācija, ko veic trešās personas, jārisina tiesiskā ceļā un ar preventīviem pasākumiem, izmantojot sabiedrības izglītošanas kampaņas. Pilsoniskās sabiedrības līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā varētu veicināt, Turcijas pievienošanās ES procesā atverot 23. sadaļu (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (Tiesiskums, brīvība un drošība) un bez kavēšanās īstenojot tajās ietvertās pamattiesības un pamatbrīvības.

| 6.2. | Kaut gan sievietes nav minoritāte šā vārda pilnā nozīmē, EESK rosina Turciju piemērot minoritāšu aizsardzības instrumentus arī dzimumu līdztiesības veicināšanai. Šajā sakarā Turcijai vajadzētu īstenot ANO Konvenciju par sieviešu tiesībām. Sieviešu un meiteņu līdzdalības veicināšana visās sabiedrības jomās, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, tostarp civildienestam, Turcijai būtu jāiekļauj kā politikas mērķis, kas apņēmīgi jāīsteno. Turcijas valstij būtu jāatbalsta grūtos apstākļos nonākušas mātes, sniedzot neatkarīgu ekspertu konsultācijas, nolūkā samazināt nelikumīgu abortu skaitu. Sieviešu tiesību organizāciju un Turcijas valsts sadarbības pozitīvā prakse būtu jāturpina un jāattīsta. |
| --- | --- |

6.2.

Kaut gan sievietes nav minoritāte šā vārda pilnā nozīmē, EESK rosina Turciju piemērot minoritāšu aizsardzības instrumentus arī dzimumu līdztiesības veicināšanai. Šajā sakarā Turcijai vajadzētu īstenot ANO Konvenciju par sieviešu tiesībām. Sieviešu un meiteņu līdzdalības veicināšana visās sabiedrības jomās, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, tostarp civildienestam, Turcijai būtu jāiekļauj kā politikas mērķis, kas apņēmīgi jāīsteno. Turcijas valstij būtu jāatbalsta grūtos apstākļos nonākušas mātes, sniedzot neatkarīgu ekspertu konsultācijas, nolūkā samazināt nelikumīgu abortu skaitu. Sieviešu tiesību organizāciju un Turcijas valsts sadarbības pozitīvā prakse būtu jāturpina un jāattīsta.

| 6.3. | Turcijai būtu jāturpina darbs, lai Turcijas sabiedrībā integrētu kurdu mazākumtautību un atbalstītu kurdu kultūras un valodas vidi. |
| --- | --- |

6.3.

Turcijai būtu jāturpina darbs, lai Turcijas sabiedrībā integrētu kurdu mazākumtautību un atbalstītu kurdu kultūras un valodas vidi.

| 6.4. | EESK mudina Turciju aizsargāt pret diskrimināciju cilvēkus ar atšķirīgu seksuālo orientāciju vai īpašu dzimumidentitāti un integrēt viņus sabiedrībā. |
| --- | --- |

6.4.

EESK mudina Turciju aizsargāt pret diskrimināciju cilvēkus ar atšķirīgu seksuālo orientāciju vai īpašu dzimumidentitāti un integrēt viņus sabiedrībā.

| 6.5. | EESK ir saņēmusi informāciju, ka dažos gadījumos ir pārkāpts Turcijas sekulārā valstiskuma konstitucionālais princips, piemēram, oficiālos identitātes dokumentos ir pieprasīta informācija par reliģisko piederību. Personas, kas pieder pie reliģiskām minoritātēm, piemēram, alevīti, saskaras ar ierobežojumiem sociālajā dzīvē un individuālo profesionālās karjeras iespēju ziņā. Turcija tiek aicināta stingrāk iestāties par reliģisko minoritāšu nediskriminējošu integrāciju sabiedrībā. |
| --- | --- |

6.5.

EESK ir saņēmusi informāciju, ka dažos gadījumos ir pārkāpts Turcijas sekulārā valstiskuma konstitucionālais princips, piemēram, oficiālos identitātes dokumentos ir pieprasīta informācija par reliģisko piederību. Personas, kas pieder pie reliģiskām minoritātēm, piemēram, alevīti, saskaras ar ierobežojumiem sociālajā dzīvē un individuālo profesionālās karjeras iespēju ziņā. Turcija tiek aicināta stingrāk iestāties par reliģisko minoritāšu nediskriminējošu integrāciju sabiedrībā.

7.   Sociālais dialogs kā demokrātijas instruments un izpausme nodarbinātības jomā

| 7.1. | EESK ir konstatējusi, ka darba ņēmēju sistemātiska līdzdalība attiecīgo lēmumu pieņemšanā ir nepilnīga. Arodbiedrības ir informējušas, ka pastāv ierobežojumi attiecībā uz tādiem līdzdalības arodbiedrībās pamatnosacījumiem kā biedrošanās un pulcēšanās brīvība. Turklāt EESK ir uzzinājusi, ka ir veikts individuāls spiediens uz arodbiedrību, jo īpaši darba ņēmēju padomju, dalībniekiem, pārkāpjot pamattiesības uz biedrošanās brīvību. |
| --- | --- |

7.1.

EESK ir konstatējusi, ka darba ņēmēju sistemātiska līdzdalība attiecīgo lēmumu pieņemšanā ir nepilnīga. Arodbiedrības ir informējušas, ka pastāv ierobežojumi attiecībā uz tādiem līdzdalības arodbiedrībās pamatnosacījumiem kā biedrošanās un pulcēšanās brīvība. Turklāt EESK ir uzzinājusi, ka ir veikts individuāls spiediens uz arodbiedrību, jo īpaši darba ņēmēju padomju, dalībniekiem, pārkāpjot pamattiesības uz biedrošanās brīvību.

| 7.2. | EESK pauž satraukumu par trūkumiem darba aizsardzības pasākumu izstrādāšanā un īstenošanā; šo trūkumu dēļ pirms faktu apkopošanas misijas ir notikuši nelaimes gadījumi, piemēram, negadījums raktuvēs Somā 2014. gada maijā. EESK mudina Turcijas valdību un pārvaldības iestādes kopā darba ņēmējiem izstrādāt pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu darba ņēmēju dzīvību un drošību un lai nodrošinātu, ka šādi pasākumi tiek īstenoti visās attiecīgajās jomās. |
| --- | --- |

7.2.

EESK pauž satraukumu par trūkumiem darba aizsardzības pasākumu izstrādāšanā un īstenošanā; šo trūkumu dēļ pirms faktu apkopošanas misijas ir notikuši nelaimes gadījumi, piemēram, negadījums raktuvēs Somā 2014. gada maijā. EESK mudina Turcijas valdību un pārvaldības iestādes kopā darba ņēmējiem izstrādāt pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu darba ņēmēju dzīvību un drošību un lai nodrošinātu, ka šādi pasākumi tiek īstenoti visās attiecīgajās jomās.

8.   Vietējā pašpārvalde kā līdzdalības demokrātijas instruments

| 8.1. | Turcijā vietējās pašpārvaldes princips dažviet joprojām izpaužas kā savstarpējas mācīšanās process, kurā attiecīgie uzdevumi un pienākumi ir jādefinē un jāīsteno pakāpeniski. EESK atzīmē, ka arī vertikālās varas dalīšanas princips Turcijā tiek izmantots kā instruments daudzpusīgām saiknēm starp valsti un sabiedrības grupām un ka demokrātiskajiem procesiem būtu stingrāk jāsakņojas reģionālajā un vietējā līmenī. Tā varētu būt vēl viena iespēja politisko lēmumu pieņemšanā iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kurām ir tiešas vietējā līmeņa saiknes, piemēram, kā informētiem pilsoņiem un neatkarīgiem padomdevējiem. |
| --- | --- |

8.1.

Turcijā vietējās pašpārvaldes princips dažviet joprojām izpaužas kā savstarpējas mācīšanās process, kurā attiecīgie uzdevumi un pienākumi ir jādefinē un jāīsteno pakāpeniski. EESK atzīmē, ka arī vertikālās varas dalīšanas princips Turcijā tiek izmantots kā instruments daudzpusīgām saiknēm starp valsti un sabiedrības grupām un ka demokrātiskajiem procesiem būtu stingrāk jāsakņojas reģionālajā un vietējā līmenī. Tā varētu būt vēl viena iespēja politisko lēmumu pieņemšanā iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kurām ir tiešas vietējā līmeņa saiknes, piemēram, kā informētiem pilsoņiem un neatkarīgiem padomdevējiem.

9.   Vispārējie sociālie priekšnoteikumi pilsoniskās sabiedrības organizācijām

| 9.1. | Valsts un plašsaziņas līdzekļi varētu sniegt vēl lielāku ieguldījumu centienos veicināt sabiedrības izpratni par sociālo grupu daudzveidību, kā arī par pilsoniskās sabiedrības organizāciju un interešu pārstāvības nepieciešamību, lai tādējādi arī minoritātes tiktu atzītas kā leģitīma un bagātinoša Turcijas sabiedrības sastāvdaļa. |
| --- | --- |

9.1.

Valsts un plašsaziņas līdzekļi varētu sniegt vēl lielāku ieguldījumu centienos veicināt sabiedrības izpratni par sociālo grupu daudzveidību, kā arī par pilsoniskās sabiedrības organizāciju un interešu pārstāvības nepieciešamību, lai tādējādi arī minoritātes tiktu atzītas kā leģitīma un bagātinoša Turcijas sabiedrības sastāvdaļa.

| 9.2. | Pilsoniskās sabiedrības organizāciju attīstībai un profesionālai darbībai ir vajadzīga patiesi plurālistiska un uz līdzdalību balstīta sociālā struktūra. Tas ir atkarīgs ne tikai no institucionālajiem mehānismiem, kas ļauj īstenot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību saskaņā ar likumu, bet arī no praktisko pamatnosacījumu nodrošināšanas pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai. Brīvprātīgais darbs ir atkarīgs ne tikai no individuālās pārliecības par atbalstītajām interesēm un vērtībām, bet arī no atzinības, ko indivīds saņem pretī par savu līdzdalību. |
| --- | --- |

9.2.

Pilsoniskās sabiedrības organizāciju attīstībai un profesionālai darbībai ir vajadzīga patiesi plurālistiska un uz līdzdalību balstīta sociālā struktūra. Tas ir atkarīgs ne tikai no institucionālajiem mehānismiem, kas ļauj īstenot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību saskaņā ar likumu, bet arī no praktisko pamatnosacījumu nodrošināšanas pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai. Brīvprātīgais darbs ir atkarīgs ne tikai no individuālās pārliecības par atbalstītajām interesēm un vērtībām, bet arī no atzinības, ko indivīds saņem pretī par savu līdzdalību.

| 9.3. | Vairākās sarunās pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir minējuši, ka izjūt savu darbību kā nevienlīdzīgu cīņu pret varas iestādēm, nevis kā leģitīmu interešu pārstāvību. Dažos gadījumos bažas izraisa paustā retorika par opozīciju, neuzticēšanos un pretestību sociālajiem vai valsts varas spēkiem. Šāda attieksme neveicina savstarpēju sapratni un būtisku progresu, ko panāk, abām pusēm mainoties, un draud radīt plaisu starp Turcijas sabiedrības grupām. |
| --- | --- |

9.3.

Vairākās sarunās pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir minējuši, ka izjūt savu darbību kā nevienlīdzīgu cīņu pret varas iestādēm, nevis kā leģitīmu interešu pārstāvību. Dažos gadījumos bažas izraisa paustā retorika par opozīciju, neuzticēšanos un pretestību sociālajiem vai valsts varas spēkiem. Šāda attieksme neveicina savstarpēju sapratni un būtisku progresu, ko panāk, abām pusēm mainoties, un draud radīt plaisu starp Turcijas sabiedrības grupām.

| 9.4. | Lai pārvarētu neuzticēšanās un baiļu gaisotni, publiskās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek aicinātas iesaistīties divpusējā un trīspusējā dialogā ar savām Eiropas partnerorganizācijām, lai veicinātu savstarpēju cieņu un uzticēšanos. |
| --- | --- |

9.4.

Lai pārvarētu neuzticēšanās un baiļu gaisotni, publiskās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek aicinātas iesaistīties divpusējā un trīspusējā dialogā ar savām Eiropas partnerorganizācijām, lai veicinātu savstarpēju cieņu un uzticēšanos.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Sk. Kopīgo ziņojumu par stāvokli Turcijā arodbiedrību tiesību jomā (līdzziņotāji: Annie Van Wezel un Rucan Isik), pieņemts ES un Turcijas apvienotās konsultatīvās komitejas (AKK) 32. sanāksmē 2013. gada 7. un 8. novembrī (CES6717-2013_00_00_TRA_TCD), http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-32-eu-turkey-jcc-jointreport.30035

1

Annie Van Wezel

Rucan Isik

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 504. plenārsesija 2015. gada 21. un 22. janvārī

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru”

(COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD))

(2015/C 242/07)

| Ziņotāja: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Renate HEINISCH

Eiropas Parlaments 2014. gada 20. oktobrī un Padome 2014. gada 23. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru”

COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 16. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 223 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

| 1. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Regulas (EK) Nr. 726/2004 (1) grozījumi ir daļa no regulu kopuma, ar ko paredzēts ieviest jaunu Eiropas regulējumu attiecībā uz veterinārajām zālēm. Iepriekš minētajā regulā svītrotas norādes uz veterinārajām zālēm un tādā veidā noteikumi par veterinārajām zālēm pilnībā nodalīti no noteikumiem par cilvēkiem paredzētajām zālēm. Atšķirīgo pamatnosacījumu dēļ šāda rīcība ir lietderīga, un Komiteja to atbalsta. EESK uzskata, ka ierosinātie minētās regulas grozījumi ir pamatoti. Komitejai nav konkrētu priekšlikumu grozījumiem minētājā priekšlikumā, un tā uzskata, ka tādi arī nav vajadzīgi. EESK iesaka atbalstīt šo regulas projekta redakciju. |
| --- | --- |

1.1.

Regulas (EK) Nr. 726/2004 (1) grozījumi ir daļa no regulu kopuma, ar ko paredzēts ieviest jaunu Eiropas regulējumu attiecībā uz veterinārajām zālēm. Iepriekš minētajā regulā svītrotas norādes uz veterinārajām zālēm un tādā veidā noteikumi par veterinārajām zālēm pilnībā nodalīti no noteikumiem par cilvēkiem paredzētajām zālēm. Atšķirīgo pamatnosacījumu dēļ šāda rīcība ir lietderīga, un Komiteja to atbalsta. EESK uzskata, ka ierosinātie minētās regulas grozījumi ir pamatoti. Komitejai nav konkrētu priekšlikumu grozījumiem minētājā priekšlikumā, un tā uzskata, ka tādi arī nav vajadzīgi. EESK iesaka atbalstīt šo regulas projekta redakciju.

| 1.2. | Taču vienlaicīgi ar priekšlikumu regulai COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD) ierosinātie jaunie noteikumi par veterinārajām zālēm ir daudz svarīgāki nekā iepriekš minētajā regulā veiktie norāžu uz veterinārajām zālēm svītrojumi. |
| --- | --- |

1.2.

Taču vienlaicīgi ar priekšlikumu regulai COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD) ierosinātie jaunie noteikumi par veterinārajām zālēm ir daudz svarīgāki nekā iepriekš minētajā regulā veiktie norāžu uz veterinārajām zālēm svītrojumi.

| 1.3. | Pēc pirmās attiecīgā dokumenta analīzes Komiteja atzinīgi vērtē arī priekšlikumu regulai par veterinārajām zālēm, priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka Kopienas procedūras, un priekšlikumu regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu. Komiteja tomēr uzskata, ka virkne punktu būtu jāpilnveido, lai patiešām varētu sasniegt izvirzītos mērķus, proti, uzlabot veterināro zāļu pieejamību, samazināt administratīvo slogu, veicināt inovāciju un konkurētspēju un uzlabot vienotā tirgus darbību. |
| --- | --- |

1.3.

Pēc pirmās attiecīgā dokumenta analīzes Komiteja atzinīgi vērtē arī priekšlikumu regulai par veterinārajām zālēm, priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka Kopienas procedūras, un priekšlikumu regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu. Komiteja tomēr uzskata, ka virkne punktu būtu jāpilnveido, lai patiešām varētu sasniegt izvirzītos mērķus, proti, uzlabot veterināro zāļu pieejamību, samazināt administratīvo slogu, veicināt inovāciju un konkurētspēju un uzlabot vienotā tirgus darbību.

| 1.4. | ES iestādēm ir jāņem vērā fakts, ka jebkura atļauja laist tirgū veterinārās zāles ietekmē pārtikas apriti un cilvēku veselību tādu iemeslu dēļ kā, piemēram, dažāda veida infiltrācija un izplatīšanās ūdenī (saistībā ar nanotehnoloģiju izmantošanu), notekūdeņu attīrīšana, gruntsūdens caurlaidība atsevišķās vietās utt. Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos, EESK ir norūpējusies par to. |
| --- | --- |

1.4.

ES iestādēm ir jāņem vērā fakts, ka jebkura atļauja laist tirgū veterinārās zāles ietekmē pārtikas apriti un cilvēku veselību tādu iemeslu dēļ kā, piemēram, dažāda veida infiltrācija un izplatīšanās ūdenī (saistībā ar nanotehnoloģiju izmantošanu), notekūdeņu attīrīšana, gruntsūdens caurlaidība atsevišķās vietās utt. Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos, EESK ir norūpējusies par to.

| 1.5. | Šo ieceru dziļāka analīze tomēr nav paredzēta mūsu darba uzdevumā. |
| --- | --- |

1.5.

Šo ieceru dziļāka analīze tomēr nav paredzēta mūsu darba uzdevumā.

2.   Ievads

| 2.1. | Noteikumi, kas attiecas uz veterināro zāļu izgatavošanu, realizāciju un izmantošanu, 2001. gadā tika kodificēti (Direktīva 2001/82/EK) (2). Vienlaikus tika pārstrādāta regula, kas reglamentē arī centralizēto reģistrācijas procedūru un Eiropas Zāļu aģentūru (Regula (EK) Nr. 726/2004). Minētajos dokumentos tika regulēta veterināro zāļu reģistrācija, izgatavošana, tirgošana, farmakovigilance un izmantošana visā aprites ciklā. Direktīvas 2001/82/EK pielikumos tika arī konkrēti norādīts, kādi dati jāiesniedz saistībā ar reģistrācijas pieteikumu. Arī Regulā (EK) Nr. 726/2004 (līdztekus noteikumiem par cilvēkiem paredzētajām zālēm) bija iekļauti noteikumi, kas attiecas uz veterinārajām zālēm, un reglamentēta sadarbība ar Eiropas Zaļu aģentūru. |
| --- | --- |

2.1.

Noteikumi, kas attiecas uz veterināro zāļu izgatavošanu, realizāciju un izmantošanu, 2001. gadā tika kodificēti (Direktīva 2001/82/EK) (2). Vienlaikus tika pārstrādāta regula, kas reglamentē arī centralizēto reģistrācijas procedūru un Eiropas Zāļu aģentūru (Regula (EK) Nr. 726/2004). Minētajos dokumentos tika regulēta veterināro zāļu reģistrācija, izgatavošana, tirgošana, farmakovigilance un izmantošana visā aprites ciklā. Direktīvas 2001/82/EK pielikumos tika arī konkrēti norādīts, kādi dati jāiesniedz saistībā ar reģistrācijas pieteikumu. Arī Regulā (EK) Nr. 726/2004 (līdztekus noteikumiem par cilvēkiem paredzētajām zālēm) bija iekļauti noteikumi, kas attiecas uz veterinārajām zālēm, un reglamentēta sadarbība ar Eiropas Zaļu aģentūru.

| 2.2. | Noteikumus, kas attiecas uz veterināro zāļu tirdzniecības atļauju saņemšanu un saglabāšanu, paredzēts svītrot no Regulas (EK) Nr. 726/2004 un iekļaut jaunā regulā par veterinārajām zālēm. Šī jaunā regula aptvers visus Eiropas Savienībā sastopamos tirdzniecības atļauju piešķiršanas veidus, proti, gan centralizēti, gan valstu līmenī piešķirtās atļaujas. |
| --- | --- |

2.2.

Noteikumus, kas attiecas uz veterināro zāļu tirdzniecības atļauju saņemšanu un saglabāšanu, paredzēts svītrot no Regulas (EK) Nr. 726/2004 un iekļaut jaunā regulā par veterinārajām zālēm. Šī jaunā regula aptvers visus Eiropas Savienībā sastopamos tirdzniecības atļauju piešķiršanas veidus, proti, gan centralizēti, gan valstu līmenī piešķirtās atļaujas.

| 2.3. | Paredzēts, ka izmaksas, kas rodas saistībā ar šajā regulā minētajām procedūrām un pakalpojumiem, tiek pārliktas uz attiecīgo produktu izgatavotājiem un tirgotājiem, kā arī pieprasījuma iesniedzējiem. Tādēļ noteikti principi attiecībā uz maksu Eiropas Zāļu aģentūrai. Tie ietver arī noteikumus, kuros saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem ņemtas vērā MVU īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

2.3.

Paredzēts, ka izmaksas, kas rodas saistībā ar šajā regulā minētajām procedūrām un pakalpojumiem, tiek pārliktas uz attiecīgo produktu izgatavotājiem un tirgotājiem, kā arī pieprasījuma iesniedzējiem. Tādēļ noteikti principi attiecībā uz maksu Eiropas Zāļu aģentūrai. Tie ietver arī noteikumus, kuros saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem ņemtas vērā MVU īpašās vajadzības.

| 2.4. | Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, paredzētas atšķirības starp LESD 290. pantā noteiktajām Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģēšanas procedūra), un LESD 291. pantā noteiktajām pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus (izpildes procedūra). |
| --- | --- |

2.4.

Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, paredzētas atšķirības starp LESD 290. pantā noteiktajām Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģēšanas procedūra), un LESD 291. pantā noteiktajām pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus (izpildes procedūra).

| 2.5. | Uz katru no abiem pilnvaru veidiem attiecas atšķirīgs tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

2.5.

Uz katru no abiem pilnvaru veidiem attiecas atšķirīgs tiesiskais regulējums.

| 2.5.1. | Pilnvaru deleģēšana ir paredzēta šādos nesaistošos instrumentos:






  — | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošana” (3), |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

Pilnvaru deleģēšana ir paredzēta šādos nesaistošos instrumentos:

—

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošana” (3),

| — | Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentā “Kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem”, |
| --- | --- |

—

Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentā “Kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem”,

| — | Eiropas Parlamenta Reglamenta, kas grozīts ar 2012. gada 10. maija lēmumu (4), 87. un 88. pantā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta Reglamenta, kas grozīts ar 2012. gada 10. maija lēmumu (4), 87. un 88. pantā.

| 2.5.1.1. | Par deleģēšanas procedūru Komiteja nesen pieņēmusi sīki izstrādātu informatīvu ziņojumu, ar kuru būtu ļoti ieteicams iepazīties, lai izprastu šo atzinumu (5). |
| --- | --- |

2.5.1.1.

Par deleģēšanas procedūru Komiteja nesen pieņēmusi sīki izstrādātu informatīvu ziņojumu, ar kuru būtu ļoti ieteicams iepazīties, lai izprastu šo atzinumu (5).

| 2.5.2. | LESD 291. pantā paredzēto īstenošanas pilnvaru izmantošanu regulē juridiski saistoši instrumenti:






  — | Regula Nr. 182/2011 (6) (turpmāk – “Komitoloģijas regula”), kurā paredzētas divas procedūras: konsultēšanās procedūra un pārbaudes procedūra, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

LESD 291. pantā paredzēto īstenošanas pilnvaru izmantošanu regulē juridiski saistoši instrumenti:

—

Regula Nr. 182/2011 (6) (turpmāk – “Komitoloģijas regula”), kurā paredzētas divas procedūras: konsultēšanās procedūra un pārbaudes procedūra,

| — | Lēmums Nr. 1999/468/EK (7) (turpmāk – “Komitoloģijas lēmums”), kurā 2006. gadā izdarīti grozījumi, lai pastiprinātu Parlamentam un Padomei piešķirtās kontroles pilnvaras, un kurā paredzēta regulatīvā kontroles procedūra. |
| --- | --- |

—

Lēmums Nr. 1999/468/EK (7) (turpmāk – “Komitoloģijas lēmums”), kurā 2006. gadā izdarīti grozījumi, lai pastiprinātu Parlamentam un Padomei piešķirtās kontroles pilnvaras, un kurā paredzēta regulatīvā kontroles procedūra.

| 2.5.3. | Regulatīvā kontroles procedūra tika izmantota, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus leģislatīvā aktā. Komitoloģijas lēmuma 5.a panta (8) formulējums ir ļoti tuvs deleģēto aktu definīcijai. LESD 290. pantā deleģētie akti faktiski definēti kā kvazileģislatīvi akti, kurus Komisija pieņem, lai papildinātu vai grozītu “nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”. |
| --- | --- |

2.5.3.

Regulatīvā kontroles procedūra tika izmantota, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus leģislatīvā aktā. Komitoloģijas lēmuma 5.a panta (8) formulējums ir ļoti tuvs deleģēto aktu definīcijai. LESD 290. pantā deleģētie akti faktiski definēti kā kvazileģislatīvi akti, kurus Komisija pieņem, lai papildinātu vai grozītu “nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”.

| 2.5.4. | Tieši minētās līdzības dēļ no 2009. gada līdz 2014. gadam Komitoloģijas lēmuma 5.a pants un regulatīvā kontroles procedūra pagaidām paliek spēkā, jo Komisijas mērķis ir šo ierobežoto laikposmu izmantot, lai spēkā esošos noteikumus, kuros paredzēta regulatīvā kontroles procedūra, pielāgotu deleģēto aktu regulējumam. |
| --- | --- |

2.5.4.

Tieši minētās līdzības dēļ no 2009. gada līdz 2014. gadam Komitoloģijas lēmuma 5.a pants un regulatīvā kontroles procedūra pagaidām paliek spēkā, jo Komisijas mērķis ir šo ierobežoto laikposmu izmantot, lai spēkā esošos noteikumus, kuros paredzēta regulatīvā kontroles procedūra, pielāgotu deleģēto aktu regulējumam.

| 2.5.5. | Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma (9) Komisija ar Padomes atbalstu veikusi dažu regulu, direktīvu un lēmumu pielāgošanu (10). |
| --- | --- |

2.5.5.

Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma (9) Komisija ar Padomes atbalstu veikusi dažu regulu, direktīvu un lēmumu pielāgošanu (10).

3.   Komisijas priekšlikumi

| 3.1. | Komisija ir iesniegusi trīs regulu priekšlikumus:






  — | priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (COM(2014) 557 final), |
| --- | --- | --- |

3.1.

Komisija ir iesniegusi trīs regulu priekšlikumus:

—

priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (COM(2014) 557 final),

| — | priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014) 558 final), |
| --- | --- |

—

priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014) 558 final),

| — | priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK (11) atcelšanu (COM(2014) 556 final). |
| --- | --- |

—

priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK (11) atcelšanu (COM(2014) 556 final).

| 3.2. | Ar šo regulu kopumu noteikumi par uz cilvēkiem paredzētajām zālēm tiks pilnībā nodalīti no noteikumiem par veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

3.2.

Ar šo regulu kopumu noteikumi par uz cilvēkiem paredzētajām zālēm tiks pilnībā nodalīti no noteikumiem par veterinārajām zālēm.

| 3.3. | Lai to panāktu, ar pirmo priekšlikumu visas norādes uz veterinārajām zālēm tiek svītrotas no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru. |
| --- | --- |

3.3.

Lai to panāktu, ar pirmo priekšlikumu visas norādes uz veterinārajām zālēm tiek svītrotas no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru.

| 3.4. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par veterinārajām zālēm (COM(2014) 558 final) tiek pieņemti jauni noteikumi, kas attiecas uz veterinārajām zālēm. Cita starpā paredzēts, ka centralizētā reģistrācijas procedūra tagad attieksies arī uz veterinārajām zālēm, un uz tām arī turpmāk attieksies pārējās reģistrācijas procedūras (valstu procedūras, decentralizētā procedūra un savstarpējās atzīšanas procedūra). Jaunā regulējuma mērķis ir arī samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas grozīšanu. |
| --- | --- |

3.4.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par veterinārajām zālēm (COM(2014) 558 final) tiek pieņemti jauni noteikumi, kas attiecas uz veterinārajām zālēm. Cita starpā paredzēts, ka centralizētā reģistrācijas procedūra tagad attieksies arī uz veterinārajām zālēm, un uz tām arī turpmāk attieksies pārējās reģistrācijas procedūras (valstu procedūras, decentralizētā procedūra un savstarpējās atzīšanas procedūra). Jaunā regulējuma mērķis ir arī samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas grozīšanu.

| 3.5. | Šīs regulas būtiskākie mērķi ir lietderīgi, un Komiteja tos atbalsta. Šā regulas priekšlikuma dziļāka analīze tomēr nav paredzēta mūsu darba uzdevumā. |
| --- | --- |

3.5.

Šīs regulas būtiskākie mērķi ir lietderīgi, un Komiteja tos atbalsta. Šā regulas priekšlikuma dziļāka analīze tomēr nav paredzēta mūsu darba uzdevumā.

| 3.6. | Ar trešo regulu, proti, regulu par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu (COM(2014) 556 final) paredzēts visā Eiropas Savienībā beidzot ieviest vienotus noteikumus attiecībā uz ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu un lietošanu. Tādēļ līdz šim spēkā esošie vispārīgie Direktīvas 90/167/EEK noteikumi par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu Kopienā, tiek precizēti, un noteikts, ka tie ir saistoši. Tas darīts, lai panāktu, ka konkurētspējīgs un novatorisks iekšējais ārstnieciskās dzīvnieku barības tirgus darbojas netraucēti un cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzība sasniedz augstu līmeni. |
| --- | --- |

3.6.

Ar trešo regulu, proti, regulu par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu (COM(2014) 556 final) paredzēts visā Eiropas Savienībā beidzot ieviest vienotus noteikumus attiecībā uz ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu un lietošanu. Tādēļ līdz šim spēkā esošie vispārīgie Direktīvas 90/167/EEK noteikumi par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu Kopienā, tiek precizēti, un noteikts, ka tie ir saistoši. Tas darīts, lai panāktu, ka konkurētspējīgs un novatorisks iekšējais ārstnieciskās dzīvnieku barības tirgus darbojas netraucēti un cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzība sasniedz augstu līmeni.

| 3.7. | ES iestādēm ir jāņem vērā fakts, ka jebkura atļauja laist tirgū veterinārās zāles ietekmē pārtikas apriti un cilvēku veselību tādu iemeslu dēļ kā, piemēram, dažāda veida infiltrācija un izplatīšanās ūdenī (saistībā ar nanotehnoloģiju izmantošanu), notekūdeņu attīrīšana, gruntsūdens caurlaidība atsevišķās vietās utt. Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos, EESK ir norūpējusies par to. |
| --- | --- |

3.7.

ES iestādēm ir jāņem vērā fakts, ka jebkura atļauja laist tirgū veterinārās zāles ietekmē pārtikas apriti un cilvēku veselību tādu iemeslu dēļ kā, piemēram, dažāda veida infiltrācija un izplatīšanās ūdenī (saistībā ar nanotehnoloģiju izmantošanu), notekūdeņu attīrīšana, gruntsūdens caurlaidība atsevišķās vietās utt. Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos, EESK ir norūpējusies par to.

| 3.8. | Noslēgumā jāatzīmē, ka EESK atzinīgi vērtē noteikumu par cilvēkiem paredzētajām zālēm, nodalīšanu no noteikumiem par veterinārajām zālēm un kopumā atbalsta ierosinātos jaunos noteikumus par veterinārajām zālēm. Jo īpaši pozitīvi vērtējama ir centralizētās reģistrācijas procedūras attiecināšana uz veterinārajām zālēm, kā arī priekšlikumi, kas attiecas uz administratīvo vienkāršošanu veterināro zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanā un uzturēšanā. |
| --- | --- |

3.8.

Noslēgumā jāatzīmē, ka EESK atzinīgi vērtē noteikumu par cilvēkiem paredzētajām zālēm, nodalīšanu no noteikumiem par veterinārajām zālēm un kopumā atbalsta ierosinātos jaunos noteikumus par veterinārajām zālēm. Jo īpaši pozitīvi vērtējama ir centralizētās reģistrācijas procedūras attiecināšana uz veterinārajām zālēm, kā arī priekšlikumi, kas attiecas uz administratīvo vienkāršošanu veterināro zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanā un uzturēšanā.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.

2

(3)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009.

3

(4)  Dok. A7-0072/2012.

4

(5)  Informatīvais ziņojums par tematu “Labāks likumdošanas process: īstenošanas akti un deleģētie akti” (INT/656).

5

(6)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmums (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija (P7-TA (2010) 0127), 18. punkts.

9

(10)  Komisijas paziņojumi (OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.).

10

(11)  OV L 92, 7.4.1990., 42. lpp.

11

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/43

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē””

(COM(2014) 473 final)

(2015/C 242/08)

Ziņotājs:

Paulo BARROS VALE

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2014. gada 23. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē””

COM(2014) 473 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 16. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 211 balsīm par,1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

Secinājumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”. Tomēr tai ir dažas iebildes un neskaidrības par šo tik svarīgo tematu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”. Tomēr tai ir dažas iebildes un neskaidrības par šo tik svarīgo tematu.

| 1.2. | Kohēzijas politikai būtu jāturpina virzība uz mērķi, kas bija tās dibināšanas pamatā un kas ir ietverts Līgumā par Eiropas Savienības darbību, proti, veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, balstoties uz sadarbību un solidaritāti, lai sekmētu harmonisku attīstību un nodrošinātu iedzīvotāju labklājību. Šīs politikas uzsvars stratēģijā “Eiropa 2020” ir svarīgs, lai gan ar to nepietiek, ņemot vērā pašreizējās problēmas. |
| --- | --- |

1.2.

Kohēzijas politikai būtu jāturpina virzība uz mērķi, kas bija tās dibināšanas pamatā un kas ir ietverts Līgumā par Eiropas Savienības darbību, proti, veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, balstoties uz sadarbību un solidaritāti, lai sekmētu harmonisku attīstību un nodrošinātu iedzīvotāju labklājību. Šīs politikas uzsvars stratēģijā “Eiropa 2020” ir svarīgs, lai gan ar to nepietiek, ņemot vērā pašreizējās problēmas.

| 1.3. | Ziņojumā sniegts pārskats par to, kas Eiropas līmenī tiek darīts, lai to uzlabotu un norādīts uz grūtībām, kas vēl jāpārvar. Krīzes dēļ ir saasinājušās ekonomiskās un sociālās atšķirības, palielinot plaisu starp dalībvalstīm (un to iekšienē), un iezīmējusies izaugsmes un attīstības koncentrēšanās atsevišķās teritorijās. Krīze ir pārtraukusi ne tikai sasniegto konverģenci; dažos gadījumos situācija faktiski ir pasliktinājusies, un lejupslīde ir kļuvusi par realitāti gandrīz visā eurozonā. |
| --- | --- |

1.3.

Ziņojumā sniegts pārskats par to, kas Eiropas līmenī tiek darīts, lai to uzlabotu un norādīts uz grūtībām, kas vēl jāpārvar. Krīzes dēļ ir saasinājušās ekonomiskās un sociālās atšķirības, palielinot plaisu starp dalībvalstīm (un to iekšienē), un iezīmējusies izaugsmes un attīstības koncentrēšanās atsevišķās teritorijās. Krīze ir pārtraukusi ne tikai sasniegto konverģenci; dažos gadījumos situācija faktiski ir pasliktinājusies, un lejupslīde ir kļuvusi par realitāti gandrīz visā eurozonā.

| 1.4. | Krīzes laikā, kāds ir pašlaik, lielākā daļa dalībvalstu un īpaši eurozonas valstu nespēj veicināt ieguldījumus, un palielinās atšķirības starp perifērajiem un centrālajiem reģioniem (gan starp Savienības valstīm, gan to iekšienē), izraisot nevēlamu migrāciju un ieguldījumu koncentrāciju attīstītākajos reģionos, savukārt citi apgabali atpaliek un iztukšojas. |
| --- | --- |

1.4.

Krīzes laikā, kāds ir pašlaik, lielākā daļa dalībvalstu un īpaši eurozonas valstu nespēj veicināt ieguldījumus, un palielinās atšķirības starp perifērajiem un centrālajiem reģioniem (gan starp Savienības valstīm, gan to iekšienē), izraisot nevēlamu migrāciju un ieguldījumu koncentrāciju attīstītākajos reģionos, savukārt citi apgabali atpaliek un iztukšojas.

| 1.5. | Īstenotā taupības politika lielākoties nav devusi cerētos rezultātus. Lai gan budžeta līdzsvarošana ir nepieciešama, uz to nedrīkst tiekties par katru cenu, jo tādējādi var rasties negatīvas sekas, proti, kohēzijas politikas pozitīvās ietekmes zudums. |
| --- | --- |

1.5.

Īstenotā taupības politika lielākoties nav devusi cerētos rezultātus. Lai gan budžeta līdzsvarošana ir nepieciešama, uz to nedrīkst tiekties par katru cenu, jo tādējādi var rasties negatīvas sekas, proti, kohēzijas politikas pozitīvās ietekmes zudums.

| 1.6. | Šai politikai, kas bieži vien ir galvenais ieguldījumu avots, vajadzētu būt mērķtiecīgākai, vai tā pat būtu radikāli jāpārskata, lai panāktu izaugsmes un nodarbinātības augšupeju. Līdz šim sasniegtie rezultāti liecina, ka kohēzijas politikas resursi ir acīmredzami nepietiekami, lai atrisinātu reālās problēmas. Tāpēc ir jāatrod konverģences ieguldījumam alternatīvi finansējuma veidi, lai kohēzijas politiku ievirzītu jaunā posmā, kas nebūtu balstīts tikai uz Eiropas solidaritāti vien, kura patlaban ir ļoti jutīgs temats. Eiropas ieguldījums solidaritātē ir svarīgs, bet paredzētie resursi neatbilst reālajām konverģences vajadzībām, ņemot vērā to problēmu apmēru, no kurām cieš ekonomiski un sociāli atpalikušie reģioni. |
| --- | --- |

1.6.

Šai politikai, kas bieži vien ir galvenais ieguldījumu avots, vajadzētu būt mērķtiecīgākai, vai tā pat būtu radikāli jāpārskata, lai panāktu izaugsmes un nodarbinātības augšupeju. Līdz šim sasniegtie rezultāti liecina, ka kohēzijas politikas resursi ir acīmredzami nepietiekami, lai atrisinātu reālās problēmas. Tāpēc ir jāatrod konverģences ieguldījumam alternatīvi finansējuma veidi, lai kohēzijas politiku ievirzītu jaunā posmā, kas nebūtu balstīts tikai uz Eiropas solidaritāti vien, kura patlaban ir ļoti jutīgs temats. Eiropas ieguldījums solidaritātē ir svarīgs, bet paredzētie resursi neatbilst reālajām konverģences vajadzībām, ņemot vērā to problēmu apmēru, no kurām cieš ekonomiski un sociāli atpalikušie reģioni.

| 1.7. | Globalizētas ekonomikas apstākļos dažādi reģioni cieš no atšķirīgām globalizācijas sekām. Reģioni uz ieguldījumiem reaģē atšķirīgā veidā, un ir vajadzīga izpēte par to, kāpēc dažos reģionos konverģence notiek, bet citos to neizdodas panākt. Tāpēc ir svarīgi ar kohēzijas politikas palīdzību izveidot jaunus pārvaldības veidus, kas ļautu reģioniem risināt problēmas, ar kurām tie saskaras. Valstij vajadzētu palīdzēt izcelt reģionu specifiskās priekšrocības, rūpēties par lietpratīga regulējuma principu ievērošanu, nodrošināt uzņēmējdarbības dinamiku, atbalstīt attīstību, īpaši MVU attīstību un, veicinot labklājību, stiprināt inovācijas spēju, dzīves kvalitāti, sociālo kohēziju un vides ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.7.

Globalizētas ekonomikas apstākļos dažādi reģioni cieš no atšķirīgām globalizācijas sekām. Reģioni uz ieguldījumiem reaģē atšķirīgā veidā, un ir vajadzīga izpēte par to, kāpēc dažos reģionos konverģence notiek, bet citos to neizdodas panākt. Tāpēc ir svarīgi ar kohēzijas politikas palīdzību izveidot jaunus pārvaldības veidus, kas ļautu reģioniem risināt problēmas, ar kurām tie saskaras. Valstij vajadzētu palīdzēt izcelt reģionu specifiskās priekšrocības, rūpēties par lietpratīga regulējuma principu ievērošanu, nodrošināt uzņēmējdarbības dinamiku, atbalstīt attīstību, īpaši MVU attīstību un, veicinot labklājību, stiprināt inovācijas spēju, dzīves kvalitāti, sociālo kohēziju un vides ilgtspēju.

| 1.8. | Kohēzijas politikai arī turpmāk ir jābūt vērstai uz ekonomikas izaugsmes un konkurētspējas veicināšanu, neaizmirstot par gudras un iekļaujošas izaugsmes sociālajiem mērķiem. EESK atbalsta Sestajā ziņojumā par kohēziju izvirzīto vadmotīvu “ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai”. |
| --- | --- |

1.8.

Kohēzijas politikai arī turpmāk ir jābūt vērstai uz ekonomikas izaugsmes un konkurētspējas veicināšanu, neaizmirstot par gudras un iekļaujošas izaugsmes sociālajiem mērķiem. EESK atbalsta Sestajā ziņojumā par kohēziju izvirzīto vadmotīvu “ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai”.

2.   Priekšlikumi

Priekšlikumi

| 2.1. | Kohēzijas politikā finansējums jāvirza un jāiegulda ar pamatmērķi veicināt īpašu ieguldījumu plānu izaugsmei un nodarbinātībai. Apvienojumā ar pieņemto Juncker kga plānu prioritāte būtu jāpiešķir Eiropas starpvalstu strukturālo projektu (piemēram, dažādu transporta un platjoslas tīklu) finansēšanai, un būtu jāparedz tiešs finansējums uzņēmumiem (jo īpaši MVU) nozarēs, kuras ir īpaši svarīgas no sociālās attīstības un sociālās ekonomikas viedokļa. |
| --- | --- |

2.1.

Kohēzijas politikā finansējums jāvirza un jāiegulda ar pamatmērķi veicināt īpašu ieguldījumu plānu izaugsmei un nodarbinātībai. Apvienojumā ar pieņemto Juncker kga plānu prioritāte būtu jāpiešķir Eiropas starpvalstu strukturālo projektu (piemēram, dažādu transporta un platjoslas tīklu) finansēšanai, un būtu jāparedz tiešs finansējums uzņēmumiem (jo īpaši MVU) nozarēs, kuras ir īpaši svarīgas no sociālās attīstības un sociālās ekonomikas viedokļa.

Juncker

| 2.2. | Ar nesen pieņemto Juncker kga plānu tiek izveidots jauns stratēģisko investīciju Eiropas fonds, ko finansē no ES esošajiem fondiem un EIB. Mērķis ir tālejošs – panākt optimālu privāto un publisko investīciju plānu izmantošanu, izvēloties projektus, kurus ir iespējams īstenot ātri. Šā plāna pamatā ir pieņēmums, ka pastāv milzīgs neizmantots šādu investīciju pieprasījums. Tikai pēc laika kļūs zināms, vai to vainagos veiksme. |
| --- | --- |

2.2.

Ar nesen pieņemto Juncker kga plānu tiek izveidots jauns stratēģisko investīciju Eiropas fonds, ko finansē no ES esošajiem fondiem un EIB. Mērķis ir tālejošs – panākt optimālu privāto un publisko investīciju plānu izmantošanu, izvēloties projektus, kurus ir iespējams īstenot ātri. Šā plāna pamatā ir pieņēmums, ka pastāv milzīgs neizmantots šādu investīciju pieprasījums. Tikai pēc laika kļūs zināms, vai to vainagos veiksme.

Juncker

| 2.3. | Ja kohēzijas politika tiks īstenota, ņemot vērā plašākus mērķus, būs iespējams līdztekus pieejamajam finansējumam rast autonomus finansēšanas veidus, piemēram, Eiropas Investīciju bankas (EIB) līdzdalību vai euroobligācijas, kas neietekmēs fiskālo konsolidāciju vai Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.3.

Ja kohēzijas politika tiks īstenota, ņemot vērā plašākus mērķus, būs iespējams līdztekus pieejamajam finansējumam rast autonomus finansēšanas veidus, piemēram, Eiropas Investīciju bankas (EIB) līdzdalību vai euroobligācijas, kas neietekmēs fiskālo konsolidāciju vai Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto mērķu īstenošanu.

| 2.4. | Lai ieguldījumiem nodrošinātu ekspansīvu ietekmi, EIB būtu jāpiešķir būtiska daļa atlikušo struktūrfondu līdzekļu no iepriekšējā perioda (2007–2013) un no jaunā perioda, lai nodrošinātu tādu rekapitalizāciju, kas spētu piesaistīt tirgū pieejamo riska kapitālu, ar kuru savukārt varētu ietekmēt kohēzijas politiku (1). |
| --- | --- |

2.4.

Lai ieguldījumiem nodrošinātu ekspansīvu ietekmi, EIB būtu jāpiešķir būtiska daļa atlikušo struktūrfondu līdzekļu no iepriekšējā perioda (2007–2013) un no jaunā perioda, lai nodrošinātu tādu rekapitalizāciju, kas spētu piesaistīt tirgū pieejamo riska kapitālu, ar kuru savukārt varētu ietekmēt kohēzijas politiku (1).

1

| 2.5. | Kohēzijas politika ir rūpīgi jāsaskaņo ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši ar ekonomiskās un monetārās savienības veicināšanu, lai varētu sasniegt visus 11 noteiktos mērķus, kā arī īstenot “ieguldījumus izaugsmei un nodarbinātībai”. |
| --- | --- |

2.5.

Kohēzijas politika ir rūpīgi jāsaskaņo ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši ar ekonomiskās un monetārās savienības veicināšanu, lai varētu sasniegt visus 11 noteiktos mērķus, kā arī īstenot “ieguldījumus izaugsmei un nodarbinātībai”.

| 2.6. | Kohēzijas politika nedrīkst apdraudēt noteiktos fiskālās konsolidācijas mērķus. Vistrūcīgākajām valstīm pašlaik nav līdzekļu, lai veicinātu publiskos ieguldījumus, un tās arī nepiedāvā pievilcīgus nosacījumus privātajiem investoriem. Papildināmības princips ir jāpiemēro piesardzīgi un tādā veidā, kas piemērots dalībvalstīm, kuras uzņēmušās saistības šajā jomā, jo šā principa neievērošana ietekmē finansējuma piešķiršanu, kas dažos gadījumos ir vienīgais investīciju finansēšanas avots. EESK atbalsta “zelta noteikumu” piemērošanu, kuri paredz fiskālo paktu (un/vai stabilitātes paktu) uz laiku neattiecināt uz struktūrfondu līdzfinansējumu reģionos un dalībvalstīs, ko vissmagāk skārusi lejupslīde (2). |
| --- | --- |

2.6.

Kohēzijas politika nedrīkst apdraudēt noteiktos fiskālās konsolidācijas mērķus. Vistrūcīgākajām valstīm pašlaik nav līdzekļu, lai veicinātu publiskos ieguldījumus, un tās arī nepiedāvā pievilcīgus nosacījumus privātajiem investoriem. Papildināmības princips ir jāpiemēro piesardzīgi un tādā veidā, kas piemērots dalībvalstīm, kuras uzņēmušās saistības šajā jomā, jo šā principa neievērošana ietekmē finansējuma piešķiršanu, kas dažos gadījumos ir vienīgais investīciju finansēšanas avots. EESK atbalsta “zelta noteikumu” piemērošanu, kuri paredz fiskālo paktu (un/vai stabilitātes paktu) uz laiku neattiecināt uz struktūrfondu līdzfinansējumu reģionos un dalībvalstīs, ko vissmagāk skārusi lejupslīde (2).

2

| 2.7. | Īpaši liela nozīme ir sasniegto rezultātu uzraudzībai. EESK atkārtoti apliecina savu stingro pārliecību par to, ka vidējā termiņa un gala rezultāti ir jāuzrauga dinamiskām darba grupām, kuras varētu iesniegt savus secinājumus ikgadējā Eiropas augstākā līmeņa sanāksmē (3). Tā varētu būt iespēja stimulēt debates un veicināt tādu korektīvu pasākumu pieņemšanu, kas būtu piemēroti. |
| --- | --- |

2.7.

Īpaši liela nozīme ir sasniegto rezultātu uzraudzībai. EESK atkārtoti apliecina savu stingro pārliecību par to, ka vidējā termiņa un gala rezultāti ir jāuzrauga dinamiskām darba grupām, kuras varētu iesniegt savus secinājumus ikgadējā Eiropas augstākā līmeņa sanāksmē (3). Tā varētu būt iespēja stimulēt debates un veicināt tādu korektīvu pasākumu pieņemšanu, kas būtu piemēroti.

3

| 2.8. | Kohēzijas politika jāīsteno, procesos iesaistot sociālos partnerus. Kohēzijas politikas programmu pārvaldības modelī būtu jāparedz vispārēji piešķīrumi organizētai pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā varētu sniegt atbalstu, cieši sadarbojoties ar vietējām kopienām, jo šīs subsīdijas ir tiešā veidā vērsts uz konkrētu problēmu risināšanu. EESK uz to ir aicinājusi jau ilgu laiku, taču diemžēl ES iestādes tās priekšlikumu nav pieņēmušas. |
| --- | --- |

2.8.

Kohēzijas politika jāīsteno, procesos iesaistot sociālos partnerus. Kohēzijas politikas programmu pārvaldības modelī būtu jāparedz vispārēji piešķīrumi organizētai pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā varētu sniegt atbalstu, cieši sadarbojoties ar vietējām kopienām, jo šīs subsīdijas ir tiešā veidā vērsts uz konkrētu problēmu risināšanu. EESK uz to ir aicinājusi jau ilgu laiku, taču diemžēl ES iestādes tās priekšlikumu nav pieņēmušas.

| 2.9. | Lai sociālajiem partneriem būtu iespēja uzraudzīt progresu, ir jāizveido pienācīgi pārraudzības mehānismi, lai viņi varētu atbrīvoties no vienkāršu vērotāju lomas (kā tas bieži notiek) un patiešām aktīvi iesaistīties. Organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ieguldījumam ir īpaši liela nozīme ne tikai darbības programmu izstrādāšanā, bet arī uzraudzības veikšanā un rezultātu vērtēšanā. Partneru iesaiste rosina diskusiju par piedzīvotajām grūtībām un par priekšlikumiem, kā uzlabot un vienkāršot piekļuvi ES finansējumam un uzlabot līdzekļu izmantošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

2.9.

Lai sociālajiem partneriem būtu iespēja uzraudzīt progresu, ir jāizveido pienācīgi pārraudzības mehānismi, lai viņi varētu atbrīvoties no vienkāršu vērotāju lomas (kā tas bieži notiek) un patiešām aktīvi iesaistīties. Organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ieguldījumam ir īpaši liela nozīme ne tikai darbības programmu izstrādāšanā, bet arī uzraudzības veikšanā un rezultātu vērtēšanā. Partneru iesaiste rosina diskusiju par piedzīvotajām grūtībām un par priekšlikumiem, kā uzlabot un vienkāršot piekļuvi ES finansējumam un uzlabot līdzekļu izmantošanas efektivitāti.

| 2.10. | Šīs programmas regulējošo noteikumu vienkāršošanai un saskaņošanai, kā arī procedūru un veidlapu standartizēšanai ir īpaši liela nozīme, lai uzlabotu rezultātus. Komisija var vienkāršot dažas procedūras, taču galvenā loma ir dalībvalstīm, jo ES tiesību akti nosaka iespējas, nevis pienākumus. Dalībvalstis ir jāatbalsta un jāmudina radikāli vienkāršot procedūras un nepievienot nevajadzīgas detaļas. Šo procesu varētu uzraudzīt Komisija, dodot priekšroku, cik vien iespējams, nevis tīri administratīvām kontrolēm, bet stingrām rezultātu pārbaudēm. Vienkāršošana varētu būt temats ārpuskārtas pasākumam (jaunai Padomes regulai) (4). |
| --- | --- |

2.10.

Šīs programmas regulējošo noteikumu vienkāršošanai un saskaņošanai, kā arī procedūru un veidlapu standartizēšanai ir īpaši liela nozīme, lai uzlabotu rezultātus. Komisija var vienkāršot dažas procedūras, taču galvenā loma ir dalībvalstīm, jo ES tiesību akti nosaka iespējas, nevis pienākumus. Dalībvalstis ir jāatbalsta un jāmudina radikāli vienkāršot procedūras un nepievienot nevajadzīgas detaļas. Šo procesu varētu uzraudzīt Komisija, dodot priekšroku, cik vien iespējams, nevis tīri administratīvām kontrolēm, bet stingrām rezultātu pārbaudēm. Vienkāršošana varētu būt temats ārpuskārtas pasākumam (jaunai Padomes regulai) (4).

4

| 2.11. | Pastāv dažādas situācijas, kurās varētu piemērot principu par ieguldījumu piešķiršanu un izdevumu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz tādas atmaksāšanas iespēju, kas balstīta uz vienkāršotām izmaksām (vienotas likmes princips), piemēram, saistībā ar vispārējām darbības izmaksām; attiecināmie izdevumi tādā gadījumā ir atkarīgi no rezultātiem, nevis no grāmatvedības dokumentos paredzētiem piešķīrumiem, kas balstīti uz piešķīrumu sadales formulām. Dalībvalstis ir jāmudina katru reizi, kad vien iespējams, to piemērot, vienkāršojot procedūras. |
| --- | --- |

2.11.

Pastāv dažādas situācijas, kurās varētu piemērot principu par ieguldījumu piešķiršanu un izdevumu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz tādas atmaksāšanas iespēju, kas balstīta uz vienkāršotām izmaksām (vienotas likmes princips), piemēram, saistībā ar vispārējām darbības izmaksām; attiecināmie izdevumi tādā gadījumā ir atkarīgi no rezultātiem, nevis no grāmatvedības dokumentos paredzētiem piešķīrumiem, kas balstīti uz piešķīrumu sadales formulām. Dalībvalstis ir jāmudina katru reizi, kad vien iespējams, to piemērot, vienkāršojot procedūras.

| 2.12. | Tādu administratīvo procedūru vienkāršošana, kam nav ietekmes uz rezultātiem, ir jāpapildina ar uzņēmumu, jo īpaši MVU, vadītāju viņu darbinieku un publisko iestāžu ierēdņu apmācību. Apmācība ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai izprastu finansēšanas mehānismus un pienācīgi izmantotu pieejamo finansējumu. Publisko iestāžu ierēdņu apmācība ir īpaši būtiska, lai sasniegtu tematisko mērķi, proti, labāku publisko pārvaldību. |
| --- | --- |

2.12.

Tādu administratīvo procedūru vienkāršošana, kam nav ietekmes uz rezultātiem, ir jāpapildina ar uzņēmumu, jo īpaši MVU, vadītāju viņu darbinieku un publisko iestāžu ierēdņu apmācību. Apmācība ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai izprastu finansēšanas mehānismus un pienācīgi izmantotu pieejamo finansējumu. Publisko iestāžu ierēdņu apmācība ir īpaši būtiska, lai sasniegtu tematisko mērķi, proti, labāku publisko pārvaldību.

| 2.13. | Līdzekļus, kas ietaupīti, samazinot birokrātiju, varētu izmantot, lai izveidotu Komisijas grupu ar mērķi atbalstīt un palīdzēt valstīm un reģioniem kohēzijas politikas projektu izstrādāšanā un īstenošanā. Šī valstu un reģionu atbalsta grupa varētu kritiskā stāvoklī un problēmu gadījumā stāties Eiropas līdzekļu valsts pārvaldes iestāžu vietā gan plānu un grafiku sagatavošanā, gan to īstenošanā. |
| --- | --- |

2.13.

Līdzekļus, kas ietaupīti, samazinot birokrātiju, varētu izmantot, lai izveidotu Komisijas grupu ar mērķi atbalstīt un palīdzēt valstīm un reģioniem kohēzijas politikas projektu izstrādāšanā un īstenošanā. Šī valstu un reģionu atbalsta grupa varētu kritiskā stāvoklī un problēmu gadījumā stāties Eiropas līdzekļu valsts pārvaldes iestāžu vietā gan plānu un grafiku sagatavošanā, gan to īstenošanā.

| 2.14. | Kohēzijas politikas mērķus nevar mērīt tikai ar kvantitatīviem rādītājiem. Sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšana, kas ir kohēzijas politikas galvenais uzdevums, ietver mērķus, kuriem jābūt izmērāmiem ar kvalitatīviem rādītājiem, kam ir jābūt izstrādātiem tā, lai būtu iespējams noteikt ne tikai izaugsmi, bet arī attīstību. Piemēram, nepietiek tikai ar to bezdarbnieku skaita noteikšanu, kuri ir apmācīti un ieguvuši darbu; ir jānosaka arī šīs apmācības ietekme uz viņu dzīves apstākļu uzlabošanos. |
| --- | --- |

2.14.

Kohēzijas politikas mērķus nevar mērīt tikai ar kvantitatīviem rādītājiem. Sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšana, kas ir kohēzijas politikas galvenais uzdevums, ietver mērķus, kuriem jābūt izmērāmiem ar kvalitatīviem rādītājiem, kam ir jābūt izstrādātiem tā, lai būtu iespējams noteikt ne tikai izaugsmi, bet arī attīstību. Piemēram, nepietiek tikai ar to bezdarbnieku skaita noteikšanu, kuri ir apmācīti un ieguvuši darbu; ir jānosaka arī šīs apmācības ietekme uz viņu dzīves apstākļu uzlabošanos.

| 2.15. | Ex ante nosacījumu piemērošanu, kas paredz virkni priekšnoteikumu, kuri jāizpilda, lai varētu piešķirt finansējumu, nevar izmantot, lai izslēgtu dažus visvairāk parādos iegrimušos reģionus, kuru ekonomiskie apstākļi tiem liedz investēt vai piesaistīt ieguldījumus, lai izpildītu šos nosacījumus. Ex ante nosacījumi jāpiemēro ļoti rūpīgi vai pat uz laiku jāaptur, kamēr draud krīze un deflācija, lai vēl vairāk nepasliktinātu dažu reģionu nestabilo stāvokli, liedzot tiem jebkādu iespēju saņemt izaugsmi veicinošu finansējumu, jo tādējādi to problēmas vēl vairāk pasliktinātos. |
| --- | --- |

2.15.

Ex ante nosacījumu piemērošanu, kas paredz virkni priekšnoteikumu, kuri jāizpilda, lai varētu piešķirt finansējumu, nevar izmantot, lai izslēgtu dažus visvairāk parādos iegrimušos reģionus, kuru ekonomiskie apstākļi tiem liedz investēt vai piesaistīt ieguldījumus, lai izpildītu šos nosacījumus. Ex ante nosacījumi jāpiemēro ļoti rūpīgi vai pat uz laiku jāaptur, kamēr draud krīze un deflācija, lai vēl vairāk nepasliktinātu dažu reģionu nestabilo stāvokli, liedzot tiem jebkādu iespēju saņemt izaugsmi veicinošu finansējumu, jo tādējādi to problēmas vēl vairāk pasliktinātos.

Ex ante

Ex ante

| 2.16. | Makroekonomiskos nosacījumus nevajadzētu izmantot, lai sodītu reģionus un to iedzīvotājus par sliktiem makroekonomiskiem lēmumiem, kas pieņemti valstu vai ES līmenī (5). |
| --- | --- |

2.16.

Makroekonomiskos nosacījumus nevajadzētu izmantot, lai sodītu reģionus un to iedzīvotājus par sliktiem makroekonomiskiem lēmumiem, kas pieņemti valstu vai ES līmenī (5).

5

3.   Vispārējas piezīmes

Vispārējas piezīmes

| 3.1. | Kohēzijas politikas reformu ieviešana jau tika aplūkota Piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un EESK jau bija iespēja pausta atbalstu vispārējai pieejai. |
| --- | --- |

3.1.

Kohēzijas politikas reformu ieviešana jau tika aplūkota Piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un EESK jau bija iespēja pausta atbalstu vispārējai pieejai.

| 3.2. | Kohēzijas politika ir raksturota kā izaugsmes galvenais virzītājspēks. Tomēr ir svarīgi atcerēties, ka šo lomu tā varēs pildīt tikai tad, ja būs saskaņota ar citām ES politikas jomām. Ir svarīgi, lai kohēzijas politika būtu koncentrēta uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, bet ar to vien nepietiek: ir jāizveido kopējas īstenošanas stratēģijas, lai to saskaņotu ar citām kopīgām ekonomiskām, sociālām un reģionālām politikas jomām un instrumentiem. |
| --- | --- |

3.2.

Kohēzijas politika ir raksturota kā izaugsmes galvenais virzītājspēks. Tomēr ir svarīgi atcerēties, ka šo lomu tā varēs pildīt tikai tad, ja būs saskaņota ar citām ES politikas jomām. Ir svarīgi, lai kohēzijas politika būtu koncentrēta uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, bet ar to vien nepietiek: ir jāizveido kopējas īstenošanas stratēģijas, lai to saskaņotu ar citām kopīgām ekonomiskām, sociālām un reģionālām politikas jomām un instrumentiem.

| 3.3. | Īpaša uzmanība ir jāvelta kohēzijas politikas īstenošanai valstīs, kuras vissmagāk skārusi krīze un kuras ir uzņēmušās veikt fiskālo konsolidāciju, kas ietekmē publiskos ieguldījumus. Līdzsvars starp papildināmības principa piemērošanu un nepieciešamību veikt fiskālo konsolidāciju ir ļoti trausls; nespēja saskaņot mērķus un to sasniegšanas veidus var ietekmēt fiskālo konsolidāciju un/vai padarīt kohēzijas politikas iespējamo ietekmi par neesošu. |
| --- | --- |

3.3.

Īpaša uzmanība ir jāvelta kohēzijas politikas īstenošanai valstīs, kuras vissmagāk skārusi krīze un kuras ir uzņēmušās veikt fiskālo konsolidāciju, kas ietekmē publiskos ieguldījumus. Līdzsvars starp papildināmības principa piemērošanu un nepieciešamību veikt fiskālo konsolidāciju ir ļoti trausls; nespēja saskaņot mērķus un to sasniegšanas veidus var ietekmēt fiskālo konsolidāciju un/vai padarīt kohēzijas politikas iespējamo ietekmi par neesošu.

| 3.4. | Lai gan ir jāatzīst kohēzijas politikas nozīme visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošo reģionu attīstībā, šo attīstību dažos reģionos varētu vēl vairāk stiprināt, ja būtu pastāvējuši attīstībai labvēlīgāki apstākļi. EESK atzinīgi vērtē un atbalsta labas pārvaldības principa ieviešanu, kura mērķis ir veidot attīstībai labvēlīgāku vidi un kas atbilst ESAO izstrādātajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

3.4.

Lai gan ir jāatzīst kohēzijas politikas nozīme visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošo reģionu attīstībā, šo attīstību dažos reģionos varētu vēl vairāk stiprināt, ja būtu pastāvējuši attīstībai labvēlīgāki apstākļi. EESK atzinīgi vērtē un atbalsta labas pārvaldības principa ieviešanu, kura mērķis ir veidot attīstībai labvēlīgāku vidi un kas atbilst ESAO izstrādātajām pamatnostādnēm.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | Vēl ir jāizdara daudz, lai Eiropu atgrieztu tādā attīstības, nodarbinātības un labklājības līmenī, kāds bija pirms krīzes. Tādas stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes kā gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme, tagad ir balstītas uz kohēzijas politikas pārveidi. |
| --- | --- |

4.1.

Vēl ir jāizdara daudz, lai Eiropu atgrieztu tādā attīstības, nodarbinātības un labklājības līmenī, kāds bija pirms krīzes. Tādas stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes kā gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme, tagad ir balstītas uz kohēzijas politikas pārveidi.

| 4.2. | Sestajā ziņojumā par kohēziju vēl nav sniegts novērtējums par kohēzijas politikas ietekmi uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, jo ex post vērtēšana sāksies tikai 2015. gadā. Tomēr no iesniegtajiem datiem ir skaidri redzamas krīzes smagās sekas un kohēzijas politikas nespēja tās novērst, jo atšķirības ir saglabājušās un dažos gadījumos faktiski ir palielinājušās. |
| --- | --- |

4.2.

Sestajā ziņojumā par kohēziju vēl nav sniegts novērtējums par kohēzijas politikas ietekmi uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, jo ex post vērtēšana sāksies tikai 2015. gadā. Tomēr no iesniegtajiem datiem ir skaidri redzamas krīzes smagās sekas un kohēzijas politikas nespēja tās novērst, jo atšķirības ir saglabājušās un dažos gadījumos faktiski ir palielinājušās.

ex post

| 4.3. | Tāpēc, kā jau ieteikts, būtiska ir skaidri noteikta stratēģija katrai ieguldījumu zonai, ņemot vērā katra reģiona īpatnības. Kā minēts paziņojumā, “projektiem jāatbilst stratēģijām, nevis otrādi”. Tomēr ar stratēģiju definēšanu vien nepietiek. Ir jāveido pienācīgs tiesiskais regulējums; tam jābūt stingram, un tas nedrīkst radīt nevajadzīgas un kavējošas birokrātiskas procedūras. Kā minēts paziņojumā, būtiska nozīme ir darbībai labvēlīgā vidē. Lai novērstu finanšu līdzekļu izšķērdēšanu, Komisijai jābūt stingrai pret valstīm, kuras nepilda noteiktās prasības, jo dalībvalstis, kuras ir neto līdzekļu devējas, to neakceptēs. |
| --- | --- |

4.3.

Tāpēc, kā jau ieteikts, būtiska ir skaidri noteikta stratēģija katrai ieguldījumu zonai, ņemot vērā katra reģiona īpatnības. Kā minēts paziņojumā, “projektiem jāatbilst stratēģijām, nevis otrādi”. Tomēr ar stratēģiju definēšanu vien nepietiek. Ir jāveido pienācīgs tiesiskais regulējums; tam jābūt stingram, un tas nedrīkst radīt nevajadzīgas un kavējošas birokrātiskas procedūras. Kā minēts paziņojumā, būtiska nozīme ir darbībai labvēlīgā vidē. Lai novērstu finanšu līdzekļu izšķērdēšanu, Komisijai jābūt stingrai pret valstīm, kuras nepilda noteiktās prasības, jo dalībvalstis, kuras ir neto līdzekļu devējas, to neakceptēs.

| 4.4. | Kohēzijas politikā ir ietvertas jaunas nostādnes. Tās ir saistītas ar priekšrocībām, ko sniedz ierobežots prioritāšu skaits, jo nav pietiekamu resursu, lai apmierinātu visas mazāk attīstīto reģionu vajadzības. Lai gan resursu sakopošanai tādu projektu atbalstam, kam ir plaša ietekme un kas ilgstoši stimulēs ekonomikas un sociālo attīstību, ir noteiktas priekšrocības, jo tādējādi tiek atrisinātas specifiskas problēmas, tomēr šāda pieeja dažos gadījumos var radīt nevēlamas sekas. Piemēram, valstīs, kuru teritorija ir vienmērīgi attīstīta un kurās trūkst privāto ieguldījumu, pārmērīgas resursu sakopošanas gadījumā novārtā tiks atstātas zonas un sektori, kas būtu varējuši saņemt kohēzijas politikas līdzekļus, ar kuru palīdzību notiktu to konverģence un tie varētu pozitīvi ietekmēt integrētu attīstību. |
| --- | --- |

4.4.

Kohēzijas politikā ir ietvertas jaunas nostādnes. Tās ir saistītas ar priekšrocībām, ko sniedz ierobežots prioritāšu skaits, jo nav pietiekamu resursu, lai apmierinātu visas mazāk attīstīto reģionu vajadzības. Lai gan resursu sakopošanai tādu projektu atbalstam, kam ir plaša ietekme un kas ilgstoši stimulēs ekonomikas un sociālo attīstību, ir noteiktas priekšrocības, jo tādējādi tiek atrisinātas specifiskas problēmas, tomēr šāda pieeja dažos gadījumos var radīt nevēlamas sekas. Piemēram, valstīs, kuru teritorija ir vienmērīgi attīstīta un kurās trūkst privāto ieguldījumu, pārmērīgas resursu sakopošanas gadījumā novārtā tiks atstātas zonas un sektori, kas būtu varējuši saņemt kohēzijas politikas līdzekļus, ar kuru palīdzību notiktu to konverģence un tie varētu pozitīvi ietekmēt integrētu attīstību.

| 4.5. | Tā kā tiek norādīti atšķirīgi skaitļi attiecībā uz kohēzijas politikas ietekmi un ieguldījumu patieso ietekmi ir grūti aprēķināt, tas liecina, ka rādītāju izvēle, iespējams, nav bijusi vispiemērotākā. EESK ir gandarīta par to, ka šajā ziņā ir vērojamas pārmaiņas, par ko liecina nodoms definēt skaidrus un izmērāmus mērķus un rezultātus. Diemžēl nav paredzēts ilgtermiņā pārraudzīt prioritātes, rādītājus un mērķus, kas noteikti partnerības nolīgumos, lai vajadzības gadījumā varētu veikt koriģējošus pasākumus un dalībvalstis būtu reāli atbildīgas par rezultātiem un pasākumu ievērošanas nevainojamību. |
| --- | --- |

4.5.

Tā kā tiek norādīti atšķirīgi skaitļi attiecībā uz kohēzijas politikas ietekmi un ieguldījumu patieso ietekmi ir grūti aprēķināt, tas liecina, ka rādītāju izvēle, iespējams, nav bijusi vispiemērotākā. EESK ir gandarīta par to, ka šajā ziņā ir vērojamas pārmaiņas, par ko liecina nodoms definēt skaidrus un izmērāmus mērķus un rezultātus. Diemžēl nav paredzēts ilgtermiņā pārraudzīt prioritātes, rādītājus un mērķus, kas noteikti partnerības nolīgumos, lai vajadzības gadījumā varētu veikt koriģējošus pasākumus un dalībvalstis būtu reāli atbildīgas par rezultātiem un pasākumu ievērošanas nevainojamību.

| 4.6. | Tomēr rādītāju izvēlē nevajadzētu aprobežoties tikai ar kvantitatīvo aspektu. Lai gan kvantitāte ir ideāls kritērijs izaugsmes mērīšanai, attīstības uzraudzībai ir nepieciešams izmantot kvalitatīvus rādītājus, un tos nedrīkst atstāt bez ievērības. |
| --- | --- |

4.6.

Tomēr rādītāju izvēlē nevajadzētu aprobežoties tikai ar kvantitatīvo aspektu. Lai gan kvantitāte ir ideāls kritērijs izaugsmes mērīšanai, attīstības uzraudzībai ir nepieciešams izmantot kvalitatīvus rādītājus, un tos nedrīkst atstāt bez ievērības.

| 4.7. | Paziņojumā ir minētas pilsētas kā izaugsmes dzinējspēks. Tās saņem aptuveni pusi no pieejamā ERAF finansējuma. Ieguldījumi pilsētās un to pavairotājpotenciālā ir vērtējami atzinīgi, bet ar dažām atrunām. EESK norāda, ka attiecībā uz šādiem ieguldījumiem ir vajadzīga rūpīga pieeja, lai netiktu veicinātas nevēlamas centralizācijas tendences. Lai gan iedzīvotāju pieplūdums pilsētās patiešām var veicināt attīstību, jāņem vērā arī tas, ka pārapdzīvotība palielina nabadzību un sociālo atstumtību. Turklāt ieguldījumu trūkums attālākos reģionos apdraud iedzīvotāju dzīves kvalitāti, izraisa apdzīvotības kritumu un cilvēku paātrinātu aizplūšanu uz lielpilsētām. Tas apdraud lauksaimniecības, zivsaimniecības un rūpniecības nozares, kas ir svarīgas ES attīstībai. |
| --- | --- |

4.7.

Paziņojumā ir minētas pilsētas kā izaugsmes dzinējspēks. Tās saņem aptuveni pusi no pieejamā ERAF finansējuma. Ieguldījumi pilsētās un to pavairotājpotenciālā ir vērtējami atzinīgi, bet ar dažām atrunām. EESK norāda, ka attiecībā uz šādiem ieguldījumiem ir vajadzīga rūpīga pieeja, lai netiktu veicinātas nevēlamas centralizācijas tendences. Lai gan iedzīvotāju pieplūdums pilsētās patiešām var veicināt attīstību, jāņem vērā arī tas, ka pārapdzīvotība palielina nabadzību un sociālo atstumtību. Turklāt ieguldījumu trūkums attālākos reģionos apdraud iedzīvotāju dzīves kvalitāti, izraisa apdzīvotības kritumu un cilvēku paātrinātu aizplūšanu uz lielpilsētām. Tas apdraud lauksaimniecības, zivsaimniecības un rūpniecības nozares, kas ir svarīgas ES attīstībai.

| 4.8. | Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju labāka iekļaušana ir uzsvērta kā viens no kohēzijas politikas pamatprincipiem. Komisija 2014. gada janvārī publicēja deleģētu regulu par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (6). Analizējot šo dokumentu, nākas konstatēt, ka salīdzinot ar pašreizējo praksi, lielu inovāciju nav. Tajā uzskaitīti pamatprincipi partneru atlasei un iesaistei, kā arī daži labas prakses piemēri, taču nav norādīti nekādi saistoši mehānismi sociālo partneru līdzdalībai. Faktiski daudzās dalībvalstīs sociālajiem dalībniekiem joprojām ir tikai simboliska nozīme lēmumu pieņemšanā: apspriešanās notiek, taču to personu viedoklis, kuras ir vistuvāk situācijai uz vietas un vislabāk pārzina problēmas, netiek ņemts vērā. Neraugoties uz šīm grūtībām, EESK atkārtoti apliecina atbalstu Eiropas rīcības kodeksa īstenošanas izplatīšanai. |
| --- | --- |

4.8.

Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju labāka iekļaušana ir uzsvērta kā viens no kohēzijas politikas pamatprincipiem. Komisija 2014. gada janvārī publicēja deleģētu regulu par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (6). Analizējot šo dokumentu, nākas konstatēt, ka salīdzinot ar pašreizējo praksi, lielu inovāciju nav. Tajā uzskaitīti pamatprincipi partneru atlasei un iesaistei, kā arī daži labas prakses piemēri, taču nav norādīti nekādi saistoši mehānismi sociālo partneru līdzdalībai. Faktiski daudzās dalībvalstīs sociālajiem dalībniekiem joprojām ir tikai simboliska nozīme lēmumu pieņemšanā: apspriešanās notiek, taču to personu viedoklis, kuras ir vistuvāk situācijai uz vietas un vislabāk pārzina problēmas, netiek ņemts vērā. Neraugoties uz šīm grūtībām, EESK atkārtoti apliecina atbalstu Eiropas rīcības kodeksa īstenošanas izplatīšanai.

6

| 4.9. | EESK jau ir paudusi savu stingro pārliecību, ka visu partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iesaistīšana programmu un projektu sagatavošanā, īstenošanā un ex post novērtēšanā palīdz uzlabot to kvalitāti un efektīvu īstenošanu (7). |
| --- | --- |

4.9.

EESK jau ir paudusi savu stingro pārliecību, ka visu partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iesaistīšana programmu un projektu sagatavošanā, īstenošanā un ex post novērtēšanā palīdz uzlabot to kvalitāti un efektīvu īstenošanu (7).

ex post

7

| 4.10. | Ir jāsamazina birokrātija. Izmantojot revīzijas ieteikumus, programmas būtu jākoncentrē uz sasniegto rezultātu uzraudzību, nevis uz to iegūšanas veidu, izmantojot sarežģītas administratīvās procedūras, kurām ir vajadzīgas milzīgas un dārgas publiskas vai privātas struktūras. Birokrātija ir šķērslis daudzu uzņēmēju līdzdalībai, kā arī efektīvai publiskajai pārvaldībai. Procedūru, noteikumu un veidlapu vienkāršošana un standartizēšana ir ne tikai iespējama, bet arī vēlama. |
| --- | --- |

4.10.

Ir jāsamazina birokrātija. Izmantojot revīzijas ieteikumus, programmas būtu jākoncentrē uz sasniegto rezultātu uzraudzību, nevis uz to iegūšanas veidu, izmantojot sarežģītas administratīvās procedūras, kurām ir vajadzīgas milzīgas un dārgas publiskas vai privātas struktūras. Birokrātija ir šķērslis daudzu uzņēmēju līdzdalībai, kā arī efektīvai publiskajai pārvaldībai. Procedūru, noteikumu un veidlapu vienkāršošana un standartizēšana ir ne tikai iespējama, bet arī vēlama.

5.   Laba pārvaldība: jauns uzdevums laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam

Laba pārvaldība: jauns uzdevums laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam

| 5.1. | Lai gan pastāv divi viedokļi par labas pārvaldības nozīmi un ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, arvien vairāk cilvēku uzskata, ka laba pārvaldība un efektīvas publiskās iestādes ir priekšnoteikums spēcīgai ekonomikas izaugsmei. EESK piekrīt šim viedoklim. |
| --- | --- |

5.1.

Lai gan pastāv divi viedokļi par labas pārvaldības nozīmi un ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, arvien vairāk cilvēku uzskata, ka laba pārvaldība un efektīvas publiskās iestādes ir priekšnoteikums spēcīgai ekonomikas izaugsmei. EESK piekrīt šim viedoklim.

| 5.2. | Juridiskās noteiktības un neatkarīgas tiesu sistēmas garantēšana un to pienācīgs un stabils regulējums mazina nevajadzīgu administratīvo slogu un rada stabilitātes apziņu, kas veicina ieguldījumus un tādējādi tiešā veidā ietekmē kohēzijas politiku. |
| --- | --- |

5.2.

Juridiskās noteiktības un neatkarīgas tiesu sistēmas garantēšana un to pienācīgs un stabils regulējums mazina nevajadzīgu administratīvo slogu un rada stabilitātes apziņu, kas veicina ieguldījumus un tādējādi tiešā veidā ietekmē kohēzijas politiku.

| 5.3. | EESK atbalsta virzību uz labas pārvaldības veicināšanas iekļaušanu kohēzijas politikā, kā to paredz ESAO noteiktie principi attiecībā uz publisko ieguldījumu efektivitāti, jo tas ir nepieciešams visās jomās. Projektu īstenošana un jaunas uzņēmējdarbības uzsākšana dažās dalībvalstīs ir vieglāka nekā citās. Šīs atšķirības ir jānovērš, jo vāja pārvaldība ietekmē ne tikai vietējo tirgu, bet arī ES vienoto tirgu, radot šķēršļus uzņēmējiem no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.3.

EESK atbalsta virzību uz labas pārvaldības veicināšanas iekļaušanu kohēzijas politikā, kā to paredz ESAO noteiktie principi attiecībā uz publisko ieguldījumu efektivitāti, jo tas ir nepieciešams visās jomās. Projektu īstenošana un jaunas uzņēmējdarbības uzsākšana dažās dalībvalstīs ir vieglāka nekā citās. Šīs atšķirības ir jānovērš, jo vāja pārvaldība ietekmē ne tikai vietējo tirgu, bet arī ES vienoto tirgu, radot šķēršļus uzņēmējiem no citām dalībvalstīm.

| 5.4. | Dažās dalībvalstīs ir jāuzlabo koordinācija reģionālā līmenī vai arī ir vajadzīga efektīva reģionālā pārvaldība kā tilts starp valsts pārvaldi un vietējo pašpārvaldi, lai varētu noteikt reģionālās stratēģijas, kas ir svarīgas reģionālajai attīstībai un konverģencei. Centrālās valdības bieži vien nespēj interpretēt reģionu vajadzības un prioritātes, un dažos gadījumos tās nepiešķir vajadzīgās pilnvaras reģionālajām pašvaldībām, kas tikai atkārto valsts politiskās pārvaldības norādījumus, neradot nekādu pievienoto vērtību reģionam. |
| --- | --- |

5.4.

Dažās dalībvalstīs ir jāuzlabo koordinācija reģionālā līmenī vai arī ir vajadzīga efektīva reģionālā pārvaldība kā tilts starp valsts pārvaldi un vietējo pašpārvaldi, lai varētu noteikt reģionālās stratēģijas, kas ir svarīgas reģionālajai attīstībai un konverģencei. Centrālās valdības bieži vien nespēj interpretēt reģionu vajadzības un prioritātes, un dažos gadījumos tās nepiešķir vajadzīgās pilnvaras reģionālajām pašvaldībām, kas tikai atkārto valsts politiskās pārvaldības norādījumus, neradot nekādu pievienoto vērtību reģionam.

| 5.5. | Ņemot vērā jauno ievirzi uz rūpēm par labu pārvaldību, nedrīkst aizmirst, ka efektīvāku publisko pārvaldību varēs panākt tikai tad, ja apmācības publiskajām amatpersonām ies roku rokā ar politiskajām saistībām ieviest nepieciešamās regulatīvās pārmaiņas. |
| --- | --- |

5.5.

Ņemot vērā jauno ievirzi uz rūpēm par labu pārvaldību, nedrīkst aizmirst, ka efektīvāku publisko pārvaldību varēs panākt tikai tad, ja apmācības publiskajām amatpersonām ies roku rokā ar politiskajām saistībām ieviest nepieciešamās regulatīvās pārmaiņas.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 10. lpp.

1

(2)  OV C 451, 16.12.2014.,10. lpp.

2

(3)  OV C 248, 25.8.2011., 68. lpp.

3

(4)  OV C 44, 15.2.2013., 23. lpp.

4

(5)  OV C 191, 29.6.2012., 30. lpp.

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

6

(7)  OV C 44, 15.2.2013., 23. lpp.

7

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/48

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām”

(COM(2014) 215 final)

(2015/C 242/09)

| Ziņotājs: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |

Ziņotājs:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2014. gada 4. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums par rezultatīvām, piekļūstamam un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām”

COM(2014) 215 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 18. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 206 balsīm par un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK kopumā atzinīgi vērtē paziņojumu, tomēr šajā atzinumā izsaka arī piezīmes, un aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk koordinēti rīkoties, lai īstenotu stratēģiskās pamatnostādnes, kas izklāstītas paziņojumā, par kuru sagatavots šis atzinums. |
| --- | --- |

1.1.

EESK kopumā atzinīgi vērtē paziņojumu, tomēr šajā atzinumā izsaka arī piezīmes, un aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk koordinēti rīkoties, lai īstenotu stratēģiskās pamatnostādnes, kas izklāstītas paziņojumā, par kuru sagatavots šis atzinums.

| 1.2. | Uzskatām, ka Savienības iedzīvotāju laba veselības stāvokļa nodrošināšanas nolūkā Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām jābūt balstītām uz tādiem principiem un vērtībām kā universālums, pieejamība, taisnīgums un solidaritāte. Bez šiem pamatprincipiem mēs nevarēsim stiprināt Eiropas sociālo dimensiju, tāpēc tie jāiekļauj un jāaizsargā visās ES rīcībpolitikās, kas saistītas ar iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

1.2.

Uzskatām, ka Savienības iedzīvotāju laba veselības stāvokļa nodrošināšanas nolūkā Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām jābūt balstītām uz tādiem principiem un vērtībām kā universālums, pieejamība, taisnīgums un solidaritāte. Bez šiem pamatprincipiem mēs nevarēsim stiprināt Eiropas sociālo dimensiju, tāpēc tie jāiekļauj un jāaizsargā visās ES rīcībpolitikās, kas saistītas ar iedzīvotāju veselību.

| 1.3. | Komiteja pauž stingru pārliecību, ka ekonomikas krīzi, kas skar Eiropas Savienību kopumā un jo īpaši dažas dalībvalstis, nevarēs pārvarēt ar pasākumiem, kuru īstenošanas rezultātā tiek ierobežotas Eiropas iedzīvotāju tiesības uz veselības aizsardzību. Veselība, neraugoties uz veselības aprūpes pakalpojumu izmaksām un cenām, nav prece, tāpēc tā nedrīkst būt atkarīga no iedzīvotāju pirktspējas. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja pauž stingru pārliecību, ka ekonomikas krīzi, kas skar Eiropas Savienību kopumā un jo īpaši dažas dalībvalstis, nevarēs pārvarēt ar pasākumiem, kuru īstenošanas rezultātā tiek ierobežotas Eiropas iedzīvotāju tiesības uz veselības aizsardzību. Veselība, neraugoties uz veselības aprūpes pakalpojumu izmaksām un cenām, nav prece, tāpēc tā nedrīkst būt atkarīga no iedzīvotāju pirktspējas.

| 1.4. | Lai palielinātu veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti, ir jānodrošina resursu vērtīgums, tos izmantojot pēc iespējas lietderīgāk un efektīvāk, sasaistot zinātniski tehniskās kvalitātes koncepciju ar efektivitātes un ilgtspējas koncepciju kā vienu no galvenajām perspektīvām veselības aprūpes sistēmu organizēšanas un profesionālās prakses jomā un pret pacientu vienmēr attiecoties ar vislielāko cieņu. |
| --- | --- |

1.4.

Lai palielinātu veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti, ir jānodrošina resursu vērtīgums, tos izmantojot pēc iespējas lietderīgāk un efektīvāk, sasaistot zinātniski tehniskās kvalitātes koncepciju ar efektivitātes un ilgtspējas koncepciju kā vienu no galvenajām perspektīvām veselības aprūpes sistēmu organizēšanas un profesionālās prakses jomā un pret pacientu vienmēr attiecoties ar vislielāko cieņu.

| 1.5. | Komiteja uzskata, ka 21. gadsimta sākumā nav pieņemami, ka mums joprojām nākas atzīt salīdzināmu datu trūkumu. Bez derīgiem un atbilstošiem datiem nevar panākt progresu un izmantot saskaņotus rādītājus, uz kuru pamata var pieņemt lēmumus un veikt zinātnisko analīzi. Aicinām Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pieņemt uzticamu rādītāju sistēmu pasākumu novērtēšanai un pieņemšanai ES līmenī. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja uzskata, ka 21. gadsimta sākumā nav pieņemami, ka mums joprojām nākas atzīt salīdzināmu datu trūkumu. Bez derīgiem un atbilstošiem datiem nevar panākt progresu un izmantot saskaņotus rādītājus, uz kuru pamata var pieņemt lēmumus un veikt zinātnisko analīzi. Aicinām Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pieņemt uzticamu rādītāju sistēmu pasākumu novērtēšanai un pieņemšanai ES līmenī.

| 1.6. | EESK uzskata, ka veselības aizsardzības jomā prioritāte ir cīņa ar nevienlīdzību. Sociālajā, ekonomikas un politikas jomā vērojamās atšķirības ir noteicošais slimību izplatības faktors. Tāpēc dalībvalstīm jāuzņemas saistības garantēt vienlīdzīgus veselības aprūpes pakalpojumus neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, dzimuma, invaliditātes, ienākumu līmeņa un maksātspējas, vecuma, rases vai kāda cita faktora un nodrošināt, ka veselības aprūpes pakalpojumus finansē no publiskajiem līdzekļiem (nodokļi un veselības apdrošināšana), tādējādi nodrošinot solidaritāti resursu pārdalē. Uzskatām, ka jāsaglabā pēc iespējas plašāks pakalpojumu klāsts par pieņemamu cenu, lai vistrūcīgākajām personām nerastos piekļuves šķēršļi līdzmaksājumu dēļ. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka veselības aizsardzības jomā prioritāte ir cīņa ar nevienlīdzību. Sociālajā, ekonomikas un politikas jomā vērojamās atšķirības ir noteicošais slimību izplatības faktors. Tāpēc dalībvalstīm jāuzņemas saistības garantēt vienlīdzīgus veselības aprūpes pakalpojumus neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, dzimuma, invaliditātes, ienākumu līmeņa un maksātspējas, vecuma, rases vai kāda cita faktora un nodrošināt, ka veselības aprūpes pakalpojumus finansē no publiskajiem līdzekļiem (nodokļi un veselības apdrošināšana), tādējādi nodrošinot solidaritāti resursu pārdalē. Uzskatām, ka jāsaglabā pēc iespējas plašāks pakalpojumu klāsts par pieņemamu cenu, lai vistrūcīgākajām personām nerastos piekļuves šķēršļi līdzmaksājumu dēļ.

| 1.7. | EESK uzskata, ka veselības aprūpes speciālisti ir būtisks veselības aizsardzības sistēmas elements. Lai būtu pieejami labi izglītoti speciālisti, kas spēj sekmīgi apmierināt Savienības iedzīvotāju vajadzības veselības aprūpes jomā, ir vajadzīga augstas kvalitātes tehniskā un zinātniskā izglītība. Uzskatām arī, ka dalībvalstīs jārūpējas par šīs izglītības ētiskajiem aspektiem un tie jāveicina. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka veselības aprūpes speciālisti ir būtisks veselības aizsardzības sistēmas elements. Lai būtu pieejami labi izglītoti speciālisti, kas spēj sekmīgi apmierināt Savienības iedzīvotāju vajadzības veselības aprūpes jomā, ir vajadzīga augstas kvalitātes tehniskā un zinātniskā izglītība. Uzskatām arī, ka dalībvalstīs jārūpējas par šīs izglītības ētiskajiem aspektiem un tie jāveicina.

| 1.8. | Uzskatām, ka atbalsts primārajai veselības aprūpei, kas ir veselības aprūpes sistēmās sniegto aprūpes pakalpojumu pamatelements, varētu būt līdzeklis, kā uzlabot šo sistēmu darbības rezultātus, un izdevumus koriģējošs faktors, kas ļautu stiprināt minēto sistēmu finansiālo ilgtspēju. Komisijai jāuzņemas koordinatora loma dalībvalstu informēšanā par valstu līmenī gūto pieredzi. |
| --- | --- |

1.8.

Uzskatām, ka atbalsts primārajai veselības aprūpei, kas ir veselības aprūpes sistēmās sniegto aprūpes pakalpojumu pamatelements, varētu būt līdzeklis, kā uzlabot šo sistēmu darbības rezultātus, un izdevumus koriģējošs faktors, kas ļautu stiprināt minēto sistēmu finansiālo ilgtspēju. Komisijai jāuzņemas koordinatora loma dalībvalstu informēšanā par valstu līmenī gūto pieredzi.

| 1.9. | Komiteja uzskata, ka aktīvāk jācenšas ierobežot izdevumus par zālēm un progresīvajām tehnoloģijām, jo tie būtiski ietekmē veselības aizsardzības sistēmu ilgtspēju. Jāpanāk, ka valstu un ES aģentūrām ir noteicošā loma tirgū laisto zāļu un tehnoloģiju efektivitātes un drošības novērtēšanā veselības jomā. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja uzskata, ka aktīvāk jācenšas ierobežot izdevumus par zālēm un progresīvajām tehnoloģijām, jo tie būtiski ietekmē veselības aizsardzības sistēmu ilgtspēju. Jāpanāk, ka valstu un ES aģentūrām ir noteicošā loma tirgū laisto zāļu un tehnoloģiju efektivitātes un drošības novērtēšanā veselības jomā.

| 1.10. | Dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmās arvien plašāk jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, neaizmirstot, ka e-veselības galvenais elements ir humānais aspekts. |
| --- | --- |

1.10.

Dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmās arvien plašāk jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, neaizmirstot, ka e-veselības galvenais elements ir humānais aspekts.

| 1.11. | Lai veicinātu veselības aprūpes sistēmu labu pārvaldību visā Eiropas Savienībā un lai nodrošinātu, ka pacientu viedoklis tiek pienācīgi ņemts vērā, vācot datus par veselības aprūpes sistēmu pieejamību, rezultativitāti un noturību un veicot to uzraudzību un novērtēšanu, vienmēr būtu jāizmanto pacientu atsauksmes un pilnībā un aktīvi jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri un iedzīvotāji. |
| --- | --- |

1.11.

Lai veicinātu veselības aprūpes sistēmu labu pārvaldību visā Eiropas Savienībā un lai nodrošinātu, ka pacientu viedoklis tiek pienācīgi ņemts vērā, vācot datus par veselības aprūpes sistēmu pieejamību, rezultativitāti un noturību un veicot to uzraudzību un novērtēšanu, vienmēr būtu jāizmanto pacientu atsauksmes un pilnībā un aktīvi jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri un iedzīvotāji.

2.   Ievads

| 2.1. | Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantā paredzēts, ka sabiedrības veselības jomā Savienības rīcība respektē dalībvalstu atbildību par savas veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. Tā paša panta 7. punktā noteikts, ka dalībvalstu pienākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes vadību un šīm nozarēm atvēlēto resursu sadali. |
| --- | --- |

2.1.

Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantā paredzēts, ka sabiedrības veselības jomā Savienības rīcība respektē dalībvalstu atbildību par savas veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. Tā paša panta 7. punktā noteikts, ka dalībvalstu pienākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes vadību un šīm nozarēm atvēlēto resursu sadali.

| 2.2. | Līdz ar to Savienības intervence dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās aprobežojas ar minētajā Līguma pantā uzskaitītajiem sabiedrības veselības jautājumiem. Tomēr Komisija, īstenojot darbību atbalsta, finansēšanas un koordinēšanas funkciju, var dot būtisku pievienoto vērtību arī citiem ar veselības aprūpi saistītiem aspektiem, kas palīdz valstīm panākt progresu savu veselības aprūpes sistēmu nostiprināšanā un pilnveidošanā. Eiropas Savienības Padome 2006. gada jūnijā (1) norādīja, ka šīs veselības aprūpes sistēmas ir balstītas uz visas Eiropas kopējām vērtībām, piemēram, universālumu, piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei, taisnīgumu un solidaritāti. Dalībvalstu veselības ministri savā deklarācijā secināja, ka veselības aprūpes sistēmas ir svarīgs Eiropas sociālās infrastruktūras elements. |
| --- | --- |

2.2.

Līdz ar to Savienības intervence dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās aprobežojas ar minētajā Līguma pantā uzskaitītajiem sabiedrības veselības jautājumiem. Tomēr Komisija, īstenojot darbību atbalsta, finansēšanas un koordinēšanas funkciju, var dot būtisku pievienoto vērtību arī citiem ar veselības aprūpi saistītiem aspektiem, kas palīdz valstīm panākt progresu savu veselības aprūpes sistēmu nostiprināšanā un pilnveidošanā. Eiropas Savienības Padome 2006. gada jūnijā (1) norādīja, ka šīs veselības aprūpes sistēmas ir balstītas uz visas Eiropas kopējām vērtībām, piemēram, universālumu, piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei, taisnīgumu un solidaritāti. Dalībvalstu veselības ministri savā deklarācijā secināja, ka veselības aprūpes sistēmas ir svarīgs Eiropas sociālās infrastruktūras elements.

| 2.3. | Komisijas paziņojumā norādīta virkne grūtību, ko pastiprināja ekonomikas krīzes apstākļi un kas Eiropas veselības aprūpes sistēmām bija jāpārvar. Šīs grūtības galvenokārt saistītas ar veselības aprūpes izmaksu paaugstināšanos, mūsu sabiedrības pakāpenisku novecošanu un attiecīgi hronisku slimību plašāku izplatību, kā arī lielāku pieprasījumu pēc veselības aprūpes pakalpojumiem, veselības aprūpes speciālistu nevienmērīgu sadalījumu un to trūkumu atsevišķās valstīs, kā arī nevienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei. |
| --- | --- |

2.3.

Komisijas paziņojumā norādīta virkne grūtību, ko pastiprināja ekonomikas krīzes apstākļi un kas Eiropas veselības aprūpes sistēmām bija jāpārvar. Šīs grūtības galvenokārt saistītas ar veselības aprūpes izmaksu paaugstināšanos, mūsu sabiedrības pakāpenisku novecošanu un attiecīgi hronisku slimību plašāku izplatību, kā arī lielāku pieprasījumu pēc veselības aprūpes pakalpojumiem, veselības aprūpes speciālistu nevienmērīgu sadalījumu un to trūkumu atsevišķās valstīs, kā arī nevienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei.

| 2.4. | Šajā perspektīvā un balstoties uz Eiropas Savienības Padomes 2011. gada jūnija (2) un 2013. gada decembra (3) sanāksmju secinājumiem, Komisija izstrādājusi paziņojumu, par kuru pieprasīts šis EESK atzinums. Izskatāmais paziņojums atzinīgi novērtēts Eiropas Savienības Padomes 2014. gada jūnija sanāksmes secinājumos par ekonomikas krīzi un veselību (4). |
| --- | --- |

2.4.

Šajā perspektīvā un balstoties uz Eiropas Savienības Padomes 2011. gada jūnija (2) un 2013. gada decembra (3) sanāksmju secinājumiem, Komisija izstrādājusi paziņojumu, par kuru pieprasīts šis EESK atzinums. Izskatāmais paziņojums atzinīgi novērtēts Eiropas Savienības Padomes 2014. gada jūnija sanāksmes secinājumos par ekonomikas krīzi un veselību (4).

| 2.5. | Paziņojumā ierosināta Eiropas Savienības darba programma efektīvām, pieejamām un stabilām veselības aizsardzības sistēmām, ar kuru Savienībai nodrošina vadlīnijas un instrumentus uzraudzības un novērtēšanas jomā, ievērojot dalībvalstu kompetenci. Programma ietver šādus elementus: |
| --- | --- |

2.5.

Paziņojumā ierosināta Eiropas Savienības darba programma efektīvām, pieejamām un stabilām veselības aizsardzības sistēmām, ar kuru Savienībai nodrošina vadlīnijas un instrumentus uzraudzības un novērtēšanas jomā, ievērojot dalībvalstu kompetenci. Programma ietver šādus elementus:

| 2.5.1. | atbalsts veselības aizsardzības sistēmu efektivitātes stiprināšanai trīs aspektos: sistēmu efektivitātes novērtēšana, veselības aprūpes kvalitāte un pacientu drošība; aprūpes pakalpojumu integrācija; veselības aprūpes plašāka pieejamība, izmantojot veselības aprūpes personālam paredzētos pasākumus, izmaksu ziņā efektīvu zāļu lietošanu un Direktīvas 2011/24/ES optimālu īstenošanu; veselības aizsardzības sistēmu noturības palielināšana, izmantojot šādas pieejas: veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana, veselības aizsardzības informācijas sistēmas un e-veselība. |
| --- | --- |

2.5.1.

atbalsts veselības aizsardzības sistēmu efektivitātes stiprināšanai trīs aspektos: sistēmu efektivitātes novērtēšana, veselības aprūpes kvalitāte un pacientu drošība; aprūpes pakalpojumu integrācija; veselības aprūpes plašāka pieejamība, izmantojot veselības aprūpes personālam paredzētos pasākumus, izmaksu ziņā efektīvu zāļu lietošanu un Direktīvas 2011/24/ES optimālu īstenošanu; veselības aizsardzības sistēmu noturības palielināšana, izmantojot šādas pieejas: veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana, veselības aizsardzības informācijas sistēmas un e-veselība.

3.   Piezīmes par paziņojuma kontekstu

| 3.1. | Veselības aprūpes izmaksu pieaugums, aizvien izteiktāka sabiedrības novecošana un atsevišķu slimību pārvēršanās hroniskās kaitēs, kas galvenokārt skar gados vecus cilvēkus, nav pēdējos desmit gados radušās grūtības, jo šāda situācija bija vērojama jau iepriekšējos gadu desmitos, bet pašreizējā krīze to ir saasinājusi, jo tika ierobežoti šāda veida politikai piešķirtie resursi. Tāpēc stratēģiskā pieeja jāorientē uz to, kā efektīvāk un rezultatīvāk apmierināt pastāvīgi pieaugošo pieprasījumu pēc resursiem, kas veselības aprūpes sistēmām turpmākajos gados būs vajadzīgi, lai rūpētos par novecojošu sabiedrību, kurai pieaugošā mūža ilguma dēļ arvien biežāk būs vajadzīga aprūpe. |
| --- | --- |

3.1.

Veselības aprūpes izmaksu pieaugums, aizvien izteiktāka sabiedrības novecošana un atsevišķu slimību pārvēršanās hroniskās kaitēs, kas galvenokārt skar gados vecus cilvēkus, nav pēdējos desmit gados radušās grūtības, jo šāda situācija bija vērojama jau iepriekšējos gadu desmitos, bet pašreizējā krīze to ir saasinājusi, jo tika ierobežoti šāda veida politikai piešķirtie resursi. Tāpēc stratēģiskā pieeja jāorientē uz to, kā efektīvāk un rezultatīvāk apmierināt pastāvīgi pieaugošo pieprasījumu pēc resursiem, kas veselības aprūpes sistēmām turpmākajos gados būs vajadzīgi, lai rūpētos par novecojošu sabiedrību, kurai pieaugošā mūža ilguma dēļ arvien biežāk būs vajadzīga aprūpe.

| 3.1.1. | Mūsu valstu veselības aizsardzības sistēmās lielāka nozīme jāpiešķir veselības veicināšanai un slimību profilaksei, kas ir veselības aizsardzības pamatpasākumi. Veselības aprūpes izmaksas var ievērojami samazināt ar ieguldījumiem izglītošanā par veselību, veicinot aktīvāku un veselīgāku dzīvesveidu, lai samazinātu aptaukošanos, smēķēšanu un alkohola patēriņu. Regulārs vēža skrīnings un veselības pārbaudes lielākam skaitam gados vecāku cilvēku var dot iespēju dzīvot ilgu un veselīgu pensijas vecuma posmu.” |
| --- | --- |

3.1.1.

Mūsu valstu veselības aizsardzības sistēmās lielāka nozīme jāpiešķir veselības veicināšanai un slimību profilaksei, kas ir veselības aizsardzības pamatpasākumi. Veselības aprūpes izmaksas var ievērojami samazināt ar ieguldījumiem izglītošanā par veselību, veicinot aktīvāku un veselīgāku dzīvesveidu, lai samazinātu aptaukošanos, smēķēšanu un alkohola patēriņu. Regulārs vēža skrīnings un veselības pārbaudes lielākam skaitam gados vecāku cilvēku var dot iespēju dzīvot ilgu un veselīgu pensijas vecuma posmu.”

| 3.2. | Komiteja piekrīt, ka Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām jābūt balstītām uz tādiem principiem un vērtībām kā universālums, pieejamība visiem, taisnīgums un solidaritāte. Šie principi garantē visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem tiesības uz veselības aizsardzību un veselības aprūpi, kā arī veselības aprūpes pakalpojumu atbilstīgu un savlaicīgu izmantošanu veselības rādītāju uzlabošanai, un garantē vienlīdzīgus veselības aprūpes pakalpojumus neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, dzimuma, invaliditātes, ienākumu līmeņa, vecuma, rases vai kāda cita faktora, kā arī nodrošina, ka veselības aprūpes pakalpojumus finansē no publiskajiem līdzekļiem (nodokļi un/vai veselības apdrošināšana), tādējādi ievērojot solidaritāti resursu pārdalē. |
| --- | --- |

3.2.

Komiteja piekrīt, ka Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām jābūt balstītām uz tādiem principiem un vērtībām kā universālums, pieejamība visiem, taisnīgums un solidaritāte. Šie principi garantē visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem tiesības uz veselības aizsardzību un veselības aprūpi, kā arī veselības aprūpes pakalpojumu atbilstīgu un savlaicīgu izmantošanu veselības rādītāju uzlabošanai, un garantē vienlīdzīgus veselības aprūpes pakalpojumus neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, dzimuma, invaliditātes, ienākumu līmeņa, vecuma, rases vai kāda cita faktora, kā arī nodrošina, ka veselības aprūpes pakalpojumus finansē no publiskajiem līdzekļiem (nodokļi un/vai veselības apdrošināšana), tādējādi ievērojot solidaritāti resursu pārdalē.

| 3.3. | Komiteja uzskata, ka ekonomikas krīze, kas skar Eiropas Savienību kopumā un jo īpaši dažas dalībvalstis, nevar būt attaisnojums, lai radītu plaisu starp “pirmās” un “otrās” klases iedzīvotājiem, jo ikvienam ir tiesības uz veselības aizsardzību. Šajā saistībā Komiteja arī norāda, ka veselības aprūpes pakalpojumu dažādais apjoms un kvalitāte dalībvalstīs jāattiecina arī uz tiem ES iedzīvotājiem, kuri strādā nevis savā izcelsmes valstī, bet pagaidām strādā ārvalstīs. Sistēmu efektivitāti un ilgtspēju varēs panākt tikai tad, ja tiks ņemta vērā sistēmu mērķauditorija. Veselība, neraugoties uz veselības aprūpes pakalpojumu izmaksām un cenām, nav prece, tāpēc tā nekādā gadījumā nedrīkst būt atkarīga no iedzīvotāju pirktspējas. |
| --- | --- |

3.3.

Komiteja uzskata, ka ekonomikas krīze, kas skar Eiropas Savienību kopumā un jo īpaši dažas dalībvalstis, nevar būt attaisnojums, lai radītu plaisu starp “pirmās” un “otrās” klases iedzīvotājiem, jo ikvienam ir tiesības uz veselības aizsardzību. Šajā saistībā Komiteja arī norāda, ka veselības aprūpes pakalpojumu dažādais apjoms un kvalitāte dalībvalstīs jāattiecina arī uz tiem ES iedzīvotājiem, kuri strādā nevis savā izcelsmes valstī, bet pagaidām strādā ārvalstīs. Sistēmu efektivitāti un ilgtspēju varēs panākt tikai tad, ja tiks ņemta vērā sistēmu mērķauditorija. Veselība, neraugoties uz veselības aprūpes pakalpojumu izmaksām un cenām, nav prece, tāpēc tā nekādā gadījumā nedrīkst būt atkarīga no iedzīvotāju pirktspējas.

| 3.4. | Atzinumā (5) par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Solidaritāte veselības aprūpē – nevienlīdzības mazināšana veselības aprūpes jomā ES”” (6) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norādīja: “Komisijai pēc iespējas labāk jāizmanto pieejamie instrumenti (piemēram, atklātā koordinācijas metode, ietekmes novērtējumi, pētniecības programmas, rādītāji, sadarbība ar starptautiskajām organizācijām) un kopā ar dalībvalstīm jāmeklē jaunas metodes, lai nodrošinātu, ka ES politika un īstenotie pasākumi mazina to faktoru ietekmi, kas Eiropas Savienībā izraisa vai veicina nevienlīdzību veselības jomā”. Vēlreiz apstiprinām atzinumā teikto un atbalstām visus Komitejas ieteikumus attiecībā uz nevienlīdzības mazināšanu veselības jomā. |
| --- | --- |

3.4.

Atzinumā (5) par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Solidaritāte veselības aprūpē – nevienlīdzības mazināšana veselības aprūpes jomā ES”” (6) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norādīja: “Komisijai pēc iespējas labāk jāizmanto pieejamie instrumenti (piemēram, atklātā koordinācijas metode, ietekmes novērtējumi, pētniecības programmas, rādītāji, sadarbība ar starptautiskajām organizācijām) un kopā ar dalībvalstīm jāmeklē jaunas metodes, lai nodrošinātu, ka ES politika un īstenotie pasākumi mazina to faktoru ietekmi, kas Eiropas Savienībā izraisa vai veicina nevienlīdzību veselības jomā”. Vēlreiz apstiprinām atzinumā teikto un atbalstām visus Komitejas ieteikumus attiecībā uz nevienlīdzības mazināšanu veselības jomā.

| 3.5. | Atzinumā (7) par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Veselība izaugsmei” – trešo ES daudzgadu rīcības programmu veselības aizsardzības jomā 2014.–2020. gadam” (8) Komitejai bija iespēja paust viedokli par dažiem paziņojuma aspektiem. Šajā saistībā mēs atkārtoti apstiprinām Komitejas piezīmes par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu, veselības aprūpes speciālistu sagatavošanu un tādas medicīnas izveidi, kuras pamatā ir pierādījumi un labas prakses piemēru apmaiņa. |
| --- | --- |

3.5.

Atzinumā (7) par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Veselība izaugsmei” – trešo ES daudzgadu rīcības programmu veselības aizsardzības jomā 2014.–2020. gadam” (8) Komitejai bija iespēja paust viedokli par dažiem paziņojuma aspektiem. Šajā saistībā mēs atkārtoti apstiprinām Komitejas piezīmes par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu, veselības aprūpes speciālistu sagatavošanu un tādas medicīnas izveidi, kuras pamatā ir pierādījumi un labas prakses piemēru apmaiņa.

| 3.6. | Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi Eiropas semestrī iekļaut veselības aprūpes nozari. Nozares īpatsvars valstu iekšzemes kopproduktā, tajā nodarbinātā darbaspēka lielais apjoms un attīstītā inovācijas spēja ir pietiekams pamatojums šai iekļaušanai. Taču pēc Eiropas semestra novērtējuma sagatavotie ieteikumi jāīsteno, pamatojoties uz nosacījumu, ka nedrīkst apdraudēt principus un vērtības, uz kurām balstītas Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

3.6.

Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi Eiropas semestrī iekļaut veselības aprūpes nozari. Nozares īpatsvars valstu iekšzemes kopproduktā, tajā nodarbinātā darbaspēka lielais apjoms un attīstītā inovācijas spēja ir pietiekams pamatojums šai iekļaušanai. Taču pēc Eiropas semestra novērtējuma sagatavotie ieteikumi jāīsteno, pamatojoties uz nosacījumu, ka nedrīkst apdraudēt principus un vērtības, uz kurām balstītas Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmas.

| 3.7. | Ja veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti stiprinātu vienīgi tādēļ, lai gūtu labus rezultātus, tiktu atstāti novārtā citi aspekti, kas resursu trūkuma un budžeta ierobežojumu apstākļos būtu jāņem vērā. Efektīva un augstas kvalitātes veselības aprūpes sistēma ļauj uzlabot aprūpes kvalitāti un rezultātus ar pieejamajiem resursiem. Tas nozīmē, ka nevar stiprināt veselības aprūpes sistēmas rezultativitāti, neņemot vērā tās efektivitāti. Lai nodrošinātu resursu vērtīgumu, tie jāizmanto pēc iespējas racionālāk un efektīvāk, sasaistot zinātniski tehniskās kvalitātes koncepciju ar rentabilitātes un ilgtspējas koncepciju kā vienu no galvenajām perspektīvām veselības aprūpes sistēmu organizēšanas un profesionālās prakses jomā. |
| --- | --- |

3.7.

Ja veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti stiprinātu vienīgi tādēļ, lai gūtu labus rezultātus, tiktu atstāti novārtā citi aspekti, kas resursu trūkuma un budžeta ierobežojumu apstākļos būtu jāņem vērā. Efektīva un augstas kvalitātes veselības aprūpes sistēma ļauj uzlabot aprūpes kvalitāti un rezultātus ar pieejamajiem resursiem. Tas nozīmē, ka nevar stiprināt veselības aprūpes sistēmas rezultativitāti, neņemot vērā tās efektivitāti. Lai nodrošinātu resursu vērtīgumu, tie jāizmanto pēc iespējas racionālāk un efektīvāk, sasaistot zinātniski tehniskās kvalitātes koncepciju ar rentabilitātes un ilgtspējas koncepciju kā vienu no galvenajām perspektīvām veselības aprūpes sistēmu organizēšanas un profesionālās prakses jomā.

| 3.8. | Komiteja atbalsta Komisijas un dalībvalstu darbu ar mērķi ES līmenī ieviest rādītājus, ar kuriem vērtē veselības aprūpes jomā veikto pasākumu efektivitāti. Šajā nolūkā valstīm jāizveido un jāizmanto sertificētas sistēmas pārredzamai un objektīvai informācijas vākšanai kopainas analīzes nolūkā, lai tādējādi veicinātu sadarbības pasākumus nevienlīdzības mazināšanai veselības jomā gan dalībvalstu starpā, gan vienas dalībvalsts robežās. Nav pieņemami, ka 21. gadsimta sākumā mums joprojām nākas atzīt salīdzināmu datu trūkumu. Bez ticamiem, atbilstīgiem un derīgiem datiem nevar panākt progresu un ieviest saskaņotus rādītājus, uz kuru pamata var pieņemt lēmumus un veikt zinātnisko analīzi. |
| --- | --- |

3.8.

Komiteja atbalsta Komisijas un dalībvalstu darbu ar mērķi ES līmenī ieviest rādītājus, ar kuriem vērtē veselības aprūpes jomā veikto pasākumu efektivitāti. Šajā nolūkā valstīm jāizveido un jāizmanto sertificētas sistēmas pārredzamai un objektīvai informācijas vākšanai kopainas analīzes nolūkā, lai tādējādi veicinātu sadarbības pasākumus nevienlīdzības mazināšanai veselības jomā gan dalībvalstu starpā, gan vienas dalībvalsts robežās. Nav pieņemami, ka 21. gadsimta sākumā mums joprojām nākas atzīt salīdzināmu datu trūkumu. Bez ticamiem, atbilstīgiem un derīgiem datiem nevar panākt progresu un ieviest saskaņotus rādītājus, uz kuru pamata var pieņemt lēmumus un veikt zinātnisko analīzi.

| 3.9. | Veselības rādītāju derīgums ir atkarīgs no to ticamības, kas ir obligāts priekšnoteikums to salīdzināšanai. Komisija savā paziņojumā atzīst šo ticamības trūkumu, kas apgrūtina gūto rezultātu salīdzināšanu. Tāpēc Komiteja atbalsta Eiropas veselības pamatrādītāju sistēmu, kas nodrošinātu salīdzināmus datus par veselību un to ietekmējošu rīcību, kā arī par slimībām un veselības aprūpes sistēmām, jo tas dotu iespēju atsevišķās valstīs uzlabot informācijas sistēmas un ieviest rādītājus, kuru pašlaik trūkst, un kopumā veicināt labas prakses piemēru apmaiņu. Komiteja atzinīgi vērtē arī veselības sektoram paredzēto vienoto novērtēšanas satvaru, ko sagatavojusi Sociālās aizsardzības komitejas rādītāju izstrādes apakšgrupa. |
| --- | --- |

3.9.

Veselības rādītāju derīgums ir atkarīgs no to ticamības, kas ir obligāts priekšnoteikums to salīdzināšanai. Komisija savā paziņojumā atzīst šo ticamības trūkumu, kas apgrūtina gūto rezultātu salīdzināšanu. Tāpēc Komiteja atbalsta Eiropas veselības pamatrādītāju sistēmu, kas nodrošinātu salīdzināmus datus par veselību un to ietekmējošu rīcību, kā arī par slimībām un veselības aprūpes sistēmām, jo tas dotu iespēju atsevišķās valstīs uzlabot informācijas sistēmas un ieviest rādītājus, kuru pašlaik trūkst, un kopumā veicināt labas prakses piemēru apmaiņu. Komiteja atzinīgi vērtē arī veselības sektoram paredzēto vienoto novērtēšanas satvaru, ko sagatavojusi Sociālās aizsardzības komitejas rādītāju izstrādes apakšgrupa.

| 3.10. | Komiteja uzskata, ka veselības aprūpes sistēmu pieejamības problēmas var būt šķērslis veselības aprūpes universāluma faktiskai atzīšanai. Piekļuves problēmas vienmēr visvairāk skar tās iedzīvotāju kategorijas, kurām ir zemāks ienākumu līmenis. Ja vēlamies mazināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, pirmais jautājums, kas jārisina, ir piekļuves problēma. Lai garantētu iedzīvotāju piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, dalībvalstīs jānodrošina šādi svarīgi priekšnoteikumi: reāli pieejama primārā veselības aprūpe lauku apgabalos, neatliekamās palīdzības dienesti tuvākajā apkārtnē, atbilstīga transporta un komunikācijas infrastruktūra, piekļuve specializētas veselības aprūpes pakalpojumiem un līdzmaksājumu modeļu ieviešana (ņemot vērā ienākumu līmeni). |
| --- | --- |

3.10.

Komiteja uzskata, ka veselības aprūpes sistēmu pieejamības problēmas var būt šķērslis veselības aprūpes universāluma faktiskai atzīšanai. Piekļuves problēmas vienmēr visvairāk skar tās iedzīvotāju kategorijas, kurām ir zemāks ienākumu līmenis. Ja vēlamies mazināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, pirmais jautājums, kas jārisina, ir piekļuves problēma. Lai garantētu iedzīvotāju piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, dalībvalstīs jānodrošina šādi svarīgi priekšnoteikumi: reāli pieejama primārā veselības aprūpe lauku apgabalos, neatliekamās palīdzības dienesti tuvākajā apkārtnē, atbilstīga transporta un komunikācijas infrastruktūra, piekļuve specializētas veselības aprūpes pakalpojumiem un līdzmaksājumu modeļu ieviešana (ņemot vērā ienākumu līmeni).

| 3.11. | EESK piekrīt Komisijas bažām un atzīst, ka ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām parakstīšana uzliek mums pienākumu veikt arī visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu personām ar invaliditāti piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp nodrošinot infrastruktūras pieejamību personām, kurām ir ierobežojumi invaliditātes dēļ. |
| --- | --- |

3.11.

EESK piekrīt Komisijas bažām un atzīst, ka ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām parakstīšana uzliek mums pienākumu veikt arī visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu personām ar invaliditāti piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp nodrošinot infrastruktūras pieejamību personām, kurām ir ierobežojumi invaliditātes dēļ.

| 3.12. | Komiteja piekrīt Komisijai, ka ir jāsaglabā stabili veselības aprūpes dienestu finansēšanas mehānismi. Jāatzīmē, ka par pamatu veselības aprūpes sistēmu finanšu stabilitātei var būt jaukts finansējums, ko veido no iemaksām un nodokļiem. Mūsuprāt, šo sistēmu noturības vai stabilitātes palielināšana ir saistīta arī ar ļoti profesionālu pārvaldību, kas balstīta uz efektīvām informācijas sistēmām, ar kurām var precīzi aprēķināt veselības aprūpes izmaksas. Visi iepriekš minētie aspekti apvienojumā ar augsti kvalificēta un motivēta veselības aprūpes personāla esamību ir noturīgs un stabils pamats ilgtspējīgai veselības aprūpes sistēmai. |
| --- | --- |

3.12.

Komiteja piekrīt Komisijai, ka ir jāsaglabā stabili veselības aprūpes dienestu finansēšanas mehānismi. Jāatzīmē, ka par pamatu veselības aprūpes sistēmu finanšu stabilitātei var būt jaukts finansējums, ko veido no iemaksām un nodokļiem. Mūsuprāt, šo sistēmu noturības vai stabilitātes palielināšana ir saistīta arī ar ļoti profesionālu pārvaldību, kas balstīta uz efektīvām informācijas sistēmām, ar kurām var precīzi aprēķināt veselības aprūpes izmaksas. Visi iepriekš minētie aspekti apvienojumā ar augsti kvalificēta un motivēta veselības aprūpes personāla esamību ir noturīgs un stabils pamats ilgtspējīgai veselības aprūpes sistēmai.

| 3.13. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka viena no galvenajām problēmām, ar ko saskaras dažas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas, ir veselības aprūpes speciālistu trūkums. To vēl pastiprina šo darba ņēmēju lielā aizplūšana uz citām Savienības dalībvalstīm un ārpus ES. Tā kā iemesli ir dažādi un sarežģīti, uzskatām, ka Komisijas ierosinātajā darba programmā būtu jāiekļauj pasākumi, kas sekmē jauniešu piesaistīšanu veselības aprūpes profesijām, lai tādējādi tajās ne tikai palielinātu apmācāmo skaitu, bet lai minētās profesijas būtu arī pievilcīgas profesionālajā un nodarbinātības aspektā. |
| --- | --- |

3.13.

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka viena no galvenajām problēmām, ar ko saskaras dažas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas, ir veselības aprūpes speciālistu trūkums. To vēl pastiprina šo darba ņēmēju lielā aizplūšana uz citām Savienības dalībvalstīm un ārpus ES. Tā kā iemesli ir dažādi un sarežģīti, uzskatām, ka Komisijas ierosinātajā darba programmā būtu jāiekļauj pasākumi, kas sekmē jauniešu piesaistīšanu veselības aprūpes profesijām, lai tādējādi tajās ne tikai palielinātu apmācāmo skaitu, bet lai minētās profesijas būtu arī pievilcīgas profesionālajā un nodarbinātības aspektā.

4.   Piezīmes par Eiropas Savienības darba programmu attiecībā uz rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām

| 4.1. | Mūsdienās veselības aprūpes sistēmu darbības efektivitātes novērtējums attīstītākajās sabiedrībās cita starpā tiek uzskatīts par instrumentu, ar kuru veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji par savu darbu atskaitās šo pakalpojumu saņēmējiem, un par nākotnes plānošanas rīku. Lai ievērotu Tallinas hartā pieņemtās saistības, Komiteja atbalsta ieceri nodrošināt dalībvalstīm instrumentus un metodoloģijas, kas savstarpēji tuvinātu to veselības aprūpes sistēmas un mazinātu šo sistēmu iekšējo un ārējo nevienlīdzību. |
| --- | --- |

4.1.

Mūsdienās veselības aprūpes sistēmu darbības efektivitātes novērtējums attīstītākajās sabiedrībās cita starpā tiek uzskatīts par instrumentu, ar kuru veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji par savu darbu atskaitās šo pakalpojumu saņēmējiem, un par nākotnes plānošanas rīku. Lai ievērotu Tallinas hartā pieņemtās saistības, Komiteja atbalsta ieceri nodrošināt dalībvalstīm instrumentus un metodoloģijas, kas savstarpēji tuvinātu to veselības aprūpes sistēmas un mazinātu šo sistēmu iekšējo un ārējo nevienlīdzību.

| 4.2. | Pacientu drošība nozīmē, ka līdz minumam jāsamazina pacientam nevajadzīgs kaitējuma risks, t. i., nepieļaut nejaušu kaitējumu aprūpes pakalpojumu vai ārstniecisku kļūdu dēļ. Lai veicinātu pacienta drošību, ir vajadzīga riska pārvaldība, ziņošana par negadījumiem, to izvērtēšana un uzraudzība, kā arī risinājumi nolūkā samazināt negadījuma atkārtošanās risku. EESK vēlreiz apstiprina ieteikumus, kas iekļauti atzinumā (9) par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli” (10), un attiecina tos ne tikai uz risku, kas saistīts ar infekcijām, bet arī cita veida risku, īpaši uzsverot nepieciešamību ziņot par blaknēm un tās novērst. Paredzamos pasākumus vajadzētu orientēt šajā virzienā. |
| --- | --- |

4.2.

Pacientu drošība nozīmē, ka līdz minumam jāsamazina pacientam nevajadzīgs kaitējuma risks, t. i., nepieļaut nejaušu kaitējumu aprūpes pakalpojumu vai ārstniecisku kļūdu dēļ. Lai veicinātu pacienta drošību, ir vajadzīga riska pārvaldība, ziņošana par negadījumiem, to izvērtēšana un uzraudzība, kā arī risinājumi nolūkā samazināt negadījuma atkārtošanās risku. EESK vēlreiz apstiprina ieteikumus, kas iekļauti atzinumā (9) par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli” (10), un attiecina tos ne tikai uz risku, kas saistīts ar infekcijām, bet arī cita veida risku, īpaši uzsverot nepieciešamību ziņot par blaknēm un tās novērst. Paredzamos pasākumus vajadzētu orientēt šajā virzienā.

| 4.3. | Uzskatām, ka pacienta veselības aprūpe jākoordinē visos aprūpes līmeņos, lai stiprinātu primārās veselības aprūpes nozīmi veselības problēmu diagnosticēšanas un ārstēšanas jomā. Attīstīts un profesionalizēts primārās veselības aprūpes tīkls ļauj veselības problēmas risināt tuvāk dzīvesvietai, novērš medicīnas speciālistu nevajadzīgu iejaukšanos un pazemina veselības aprūpes izmaksas, samazinot atkarību no stacionārās aprūpes. Komisijai jāuzņemas koordinatora loma dalībvalstu informēšanā par valstu līmenī gūto pieredzi. |
| --- | --- |

4.3.

Uzskatām, ka pacienta veselības aprūpe jākoordinē visos aprūpes līmeņos, lai stiprinātu primārās veselības aprūpes nozīmi veselības problēmu diagnosticēšanas un ārstēšanas jomā. Attīstīts un profesionalizēts primārās veselības aprūpes tīkls ļauj veselības problēmas risināt tuvāk dzīvesvietai, novērš medicīnas speciālistu nevajadzīgu iejaukšanos un pazemina veselības aprūpes izmaksas, samazinot atkarību no stacionārās aprūpes. Komisijai jāuzņemas koordinatora loma dalībvalstu informēšanā par valstu līmenī gūto pieredzi.

| 4.4. | Eiropas Savienības dalībvalstīs veselības nozarē nodarbināto īpatsvars ir pietiekami liels, lai aprūpes speciālistu iespējamo trūkumu uzskatītu par problēmu veselības aizsardzības jomā. Lai nepieļautu tādu situāciju, izglītības plānošana veselības aprūpes jomā, kaut arī tā ir dalībvalstu kompetencē, jāpārrauga un jāanalizē Eiropas Savienības līmenī, lai sadarbībā ar dalībvalstīm saglabātu speciālistu kritisko masu, kas nodrošina palīdzību iedzīvotājiem, kuriem arvien vairāk nepieciešama veselības aprūpe. Komiteja uzskata, ka, lai attīstītu vajadzīgās izglītības un akadēmiskās spējas, ir jāpiešķir arī finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

4.4.

Eiropas Savienības dalībvalstīs veselības nozarē nodarbināto īpatsvars ir pietiekami liels, lai aprūpes speciālistu iespējamo trūkumu uzskatītu par problēmu veselības aizsardzības jomā. Lai nepieļautu tādu situāciju, izglītības plānošana veselības aprūpes jomā, kaut arī tā ir dalībvalstu kompetencē, jāpārrauga un jāanalizē Eiropas Savienības līmenī, lai sadarbībā ar dalībvalstīm saglabātu speciālistu kritisko masu, kas nodrošina palīdzību iedzīvotājiem, kuriem arvien vairāk nepieciešama veselības aprūpe. Komiteja uzskata, ka, lai attīstītu vajadzīgās izglītības un akadēmiskās spējas, ir jāpiešķir arī finansiāls atbalsts.

| 4.5. | EESK uzskata, ka augstas kvalitātes tehniskā un zinātniskā izglītība ir priekšnoteikums, lai būtu pieejami augsti kvalificēti speciālisti, kas spēj sekmīgi apmierināt Savienības iedzīvotāju vajadzības veselības aprūpes jomā. Uzskatām arī, ka dalībvalstīs jārūpējas par šīs izglītības ētiskajiem aspektiem un tie jāveicina. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzskata, ka augstas kvalitātes tehniskā un zinātniskā izglītība ir priekšnoteikums, lai būtu pieejami augsti kvalificēti speciālisti, kas spēj sekmīgi apmierināt Savienības iedzīvotāju vajadzības veselības aprūpes jomā. Uzskatām arī, ka dalībvalstīs jārūpējas par šīs izglītības ētiskajiem aspektiem un tie jāveicina.

| 4.6. | Izdevumi par zālēm ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ietekmē veselības aprūpes izmaksas un tās ilgtspēju. Viens no risinājumiem, kas varētu samazināt zāļu izmaksas, ir zāļu izrakstīšana, norādot aktīvo vielu (PVO ieteiktais starptautiskais nepatentētais nosaukums), nevis zāļu komerciālo nosaukumu. Dažas veselības organizācijas Eiropas Savienībā jau izraksta šādas zāļu receptes, un šo pieredzi varētu izmantot arī citās dalībvalstīs. Tomēr visos plānotajos pasākumos jāņem vērā jaunu zāļu izstrādei vajadzīgais pētniecības darbs un tā finansēšana. |
| --- | --- |

4.6.

Izdevumi par zālēm ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ietekmē veselības aprūpes izmaksas un tās ilgtspēju. Viens no risinājumiem, kas varētu samazināt zāļu izmaksas, ir zāļu izrakstīšana, norādot aktīvo vielu (PVO ieteiktais starptautiskais nepatentētais nosaukums), nevis zāļu komerciālo nosaukumu. Dažas veselības organizācijas Eiropas Savienībā jau izraksta šādas zāļu receptes, un šo pieredzi varētu izmantot arī citās dalībvalstīs. Tomēr visos plānotajos pasākumos jāņem vērā jaunu zāļu izstrādei vajadzīgais pētniecības darbs un tā finansēšana.

| 4.7. | Komiteja piekrīt Komisijas paziņojumā izklāstītajām piezīmēm par Direktīvas 2011/24/ES (11) optimālu īstenošanu, bet uzskata, ka tā nav galvenā problēma iedzīvotāju piekļuvei valstu veselības aizsardzības sistēmām un ka minētās direktīvas optimāla īstenošana šo piekļuvi neuzlabos. Mēs uzskatām, ka paziņojuma kontekstā piekļuves uzlabošana prioritāri jāvirza uz iedzīvotāju seguma palielināšanu, līdz tas kļūst vispārējs, uz iespējami plašāku veselības aprūpes pakalpojumu klāsta piedāvājumu par pieņemamu cenu un to, lai līdzmaksājumi nebūtu šķērslis vistrūcīgāko personu piekļuvei veselības aprūpes pakalpojumiem. Drošas un kvalitatīvas pārrobežu veselības aprūpes nodrošinājums nav garantija, ka iedzīvotājiem savā izcelsmes valstī būs pieejama primārā veselības aprūpe. |
| --- | --- |

4.7.

Komiteja piekrīt Komisijas paziņojumā izklāstītajām piezīmēm par Direktīvas 2011/24/ES (11) optimālu īstenošanu, bet uzskata, ka tā nav galvenā problēma iedzīvotāju piekļuvei valstu veselības aizsardzības sistēmām un ka minētās direktīvas optimāla īstenošana šo piekļuvi neuzlabos. Mēs uzskatām, ka paziņojuma kontekstā piekļuves uzlabošana prioritāri jāvirza uz iedzīvotāju seguma palielināšanu, līdz tas kļūst vispārējs, uz iespējami plašāku veselības aprūpes pakalpojumu klāsta piedāvājumu par pieņemamu cenu un to, lai līdzmaksājumi nebūtu šķērslis vistrūcīgāko personu piekļuvei veselības aprūpes pakalpojumiem. Drošas un kvalitatīvas pārrobežu veselības aprūpes nodrošinājums nav garantija, ka iedzīvotājiem savā izcelsmes valstī būs pieejama primārā veselības aprūpe.

| 4.8. | Līdz ar medicīniskajiem pētījumiem un inovāciju tiek radītas jaunas veselības aprūpes tehnoloģijas, lai medicīnas jomā pārvarētu ar diagnosticēšanu un ārstēšanu saistītos izaicinājumus. Ņemot vērā šo tehnoloģiju augstās izmaksas un paredzamo efektivitāti, ir vajadzīga stabila sistēma šo tehnoloģiju novērtēšanai. Komiteja uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi, ja Eiropas veselības aprūpes tehnoloģiju novērtējuma tīkls (EUnetHTA) dotu savu pievienoto vērtību dalībvalstu valstu un reģionālajām aģentūrām, veicinot sinerģiju un sekmējot šo novērtējumu izplatīšanu. |
| --- | --- |

4.8.

Līdz ar medicīniskajiem pētījumiem un inovāciju tiek radītas jaunas veselības aprūpes tehnoloģijas, lai medicīnas jomā pārvarētu ar diagnosticēšanu un ārstēšanu saistītos izaicinājumus. Ņemot vērā šo tehnoloģiju augstās izmaksas un paredzamo efektivitāti, ir vajadzīga stabila sistēma šo tehnoloģiju novērtēšanai. Komiteja uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi, ja Eiropas veselības aprūpes tehnoloģiju novērtējuma tīkls (EUnetHTA) dotu savu pievienoto vērtību dalībvalstu valstu un reģionālajām aģentūrām, veicinot sinerģiju un sekmējot šo novērtējumu izplatīšanu.

| 4.9. | Informācijas tehnoloģiju izmantošana pacientu slimības vēstures pārvaldībā ir progresīvs solis, kas jāizmanto plašāk – ne tikai veselības aprūpes iestādēs. Vajadzētu izvirzīt mērķi, ka pacienta digitālā slimības vēsture ir pieejama ikvienam viņu ārstējošam veselības aprūpes speciālistam, kaut arī šobrīd šis mērķis vēl šķiet ļoti tāls. Eiropas Savienībai jāatbalsta veselības aprūpes informācijas un e-veselības sistēmas, kas nodrošina, ka iedzīvotāju slimības vēsture ir pieejama jebkurā vietā, kurā viņš uzturas. Digitālā slimības vēsture ir ļoti noderīga pacientam, bet vienlaikus arī rada sarežģījumus administratīvajiem dienestiem, jo tiem attiecīgajā veselības aprūpes sistēmā būs jāsaskaņo savstarpēji izmantojamas lietojumprogrammas, lai ikvienam veselības aprūpes speciālistam būtu iespēja iepazīties ar iedzīvotāja veselības problēmām neatkarīgi no vietas, kur viņš atrodas. Tas ir vērienīgs uzdevums, bet mēs ticam, ka, ja to paveiksim, mēs panāksim arī Eiropas iedzīvotāju veselības uzlabošanos. |
| --- | --- |

4.9.

Informācijas tehnoloģiju izmantošana pacientu slimības vēstures pārvaldībā ir progresīvs solis, kas jāizmanto plašāk – ne tikai veselības aprūpes iestādēs. Vajadzētu izvirzīt mērķi, ka pacienta digitālā slimības vēsture ir pieejama ikvienam viņu ārstējošam veselības aprūpes speciālistam, kaut arī šobrīd šis mērķis vēl šķiet ļoti tāls. Eiropas Savienībai jāatbalsta veselības aprūpes informācijas un e-veselības sistēmas, kas nodrošina, ka iedzīvotāju slimības vēsture ir pieejama jebkurā vietā, kurā viņš uzturas. Digitālā slimības vēsture ir ļoti noderīga pacientam, bet vienlaikus arī rada sarežģījumus administratīvajiem dienestiem, jo tiem attiecīgajā veselības aprūpes sistēmā būs jāsaskaņo savstarpēji izmantojamas lietojumprogrammas, lai ikvienam veselības aprūpes speciālistam būtu iespēja iepazīties ar iedzīvotāja veselības problēmām neatkarīgi no vietas, kur viņš atrodas. Tas ir vērienīgs uzdevums, bet mēs ticam, ka, ja to paveiksim, mēs panāksim arī Eiropas iedzīvotāju veselības uzlabošanos.

| 4.10. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai iedzīvotājiem būtu pieejamas digitālās informācijas sistēmas veselības aprūpes jomā. Kā piemēru var minēt piekļuvi informācijai par cilvēku lietošanai paredzētām medicīniskajām ierīcēm, ko apstiprinājušas regulējošas iestādes. Šai informācijai jābūt saprotamai, precīzai, aktualizētai un drošai, lai persona, kas vēlas iegūt šo informāciju, varētu papildināt to informāciju, ko tai sniedzis veselības aprūpes speciālists. |
| --- | --- |

4.10.

EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai iedzīvotājiem būtu pieejamas digitālās informācijas sistēmas veselības aprūpes jomā. Kā piemēru var minēt piekļuvi informācijai par cilvēku lietošanai paredzētām medicīniskajām ierīcēm, ko apstiprinājušas regulējošas iestādes. Šai informācijai jābūt saprotamai, precīzai, aktualizētai un drošai, lai persona, kas vēlas iegūt šo informāciju, varētu papildināt to informāciju, ko tai sniedzis veselības aprūpes speciālists.

| 4.11. | Komiteja savu viedokli par e-veselību jau izteikusi atzinumā (12) par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “E-veselības rīcības plāns 2012.–2020. gadam – inovatīva veselības aprūpe 21. gadsimtam”” (13). Vēlreiz apstiprinām minētajā atzinumā teikto: “E-veselībai jāveicina pacientu un speciālistu savstarpējā uzticēšanās, novēršot “bezpersoniskuma” risku un psiholoģisko faktoru ignorēšanu. E-veselības jomas uzmanības centrā jābūt humānajam aspektam.” Noslēgumā Komiteja apstiprina, ka iedzīvotājs ir veselības aizsardzības sistēmas centrālais elements. |
| --- | --- |

4.11.

Komiteja savu viedokli par e-veselību jau izteikusi atzinumā (12) par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “E-veselības rīcības plāns 2012.–2020. gadam – inovatīva veselības aprūpe 21. gadsimtam”” (13). Vēlreiz apstiprinām minētajā atzinumā teikto: “E-veselībai jāveicina pacientu un speciālistu savstarpējā uzticēšanās, novēršot “bezpersoniskuma” risku un psiholoģisko faktoru ignorēšanu. E-veselības jomas uzmanības centrā jābūt humānajam aspektam.” Noslēgumā Komiteja apstiprina, ka iedzīvotājs ir veselības aizsardzības sistēmas centrālais elements.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 146, 22.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 202, 8.7.2011., 10. lpp.

2

(3)  OV C 376, 21.12.2013., 3. lpp.

3

(4)  OV C 217, 10.7.2014., 2. lpp.

4

(5)  OV C 18, 19.1.2011., 74. lpp.

5

(6)  COM(2009) 567 final.

6

(7)  OV C 143, 22.5.2012., 102. lpp.

7

(8)  COM(2011) 709 final.

8

(9)  OV C 228, 22.9.2009., 113. lpp.

9

(10)  COM(2008) 837 final.

10

(11)  OV C 175, 28.7.2009., 116. lpp.

11

(12)  OV C 271, 19.9.2013., 122. lpp.

12

(13)  COM(2012) 736 final.

13

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/54

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu”

(COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD))

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm”

(COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD))

(2015/C 242/10)

Ziņotājs:

José María ESPUNY MOYANO

Eiropas Parlaments un Padome 2014. gada 24. septembrī, 20. oktobrī un 23. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 114. pantu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu”

COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm”

COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 8. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē) ar 208 balsīm par, 4 balsīm pret un 16 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1.   Ārstnieciskā dzīvnieku barība

| 1.1.1. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgi un lietderīgi atjaunināt Eiropas noteikumus par ārstniecisko dzīvnieku barību, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanas, laišanas tirgū un lietošanas jomā, vienlaikus aizsargājot dzīvnieku veselību un labturību, kā arī patērētāju vēlmes. |
| --- | --- |

1.1.1.

EESK uzskata, ka ir vajadzīgi un lietderīgi atjaunināt Eiropas noteikumus par ārstniecisko dzīvnieku barību, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanas, laišanas tirgū un lietošanas jomā, vienlaikus aizsargājot dzīvnieku veselību un labturību, kā arī patērētāju vēlmes.

| 1.1.2. | EESK atbalsta ārstnieciskās dzīvnieku barības izmantošanu kā vēl vienu līdzekli, ar ko nodrošina veselu dzīvnieku audzēšanu un arī uzlabo sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

1.1.2.

EESK atbalsta ārstnieciskās dzīvnieku barības izmantošanu kā vēl vienu līdzekli, ar ko nodrošina veselu dzīvnieku audzēšanu un arī uzlabo sabiedrības veselību.

| 1.1.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka regulā ir iekļauta ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana, laišana tirgū un lietošana to dzīvnieku vajadzībām, kas nav paredzēti pārtikas ražošanai, nodrošinot zāļu ievadīšanas alternatīvu ceļu, jo īpaši hronisko slimību ārstēšanā. |
| --- | --- |

1.1.3.

EESK atzinīgi vērtē to, ka regulā ir iekļauta ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana, laišana tirgū un lietošana to dzīvnieku vajadzībām, kas nav paredzēti pārtikas ražošanai, nodrošinot zāļu ievadīšanas alternatīvu ceļu, jo īpaši hronisko slimību ārstēšanā.

| 1.1.4. | EESK pieprasa, lai mazāk izplatītām sugām vai akvakultūras sugām, kurām ir grūtības nodrošināt veterinārās zāles, būtu pieejama ārstnieciskā dzīvnieku barība un lai tiktu samazināti šķēršļi tās netraucētai izgatavošanai un izplatīšanai. EESK arī atzinīgi vērtē iepriekšējas izgatavošanas ieviešanu ar mērķi labāk plānot ražošanu un samazināt iespējamo pārnešanu. Tādējādi nekādā gadījumā neveidosies neatbilstīgi krājumi zāļu derīguma termiņa beigu dēļ. |
| --- | --- |

1.1.4.

EESK pieprasa, lai mazāk izplatītām sugām vai akvakultūras sugām, kurām ir grūtības nodrošināt veterinārās zāles, būtu pieejama ārstnieciskā dzīvnieku barība un lai tiktu samazināti šķēršļi tās netraucētai izgatavošanai un izplatīšanai. EESK arī atzinīgi vērtē iepriekšējas izgatavošanas ieviešanu ar mērķi labāk plānot ražošanu un samazināt iespējamo pārnešanu. Tādējādi nekādā gadījumā neveidosies neatbilstīgi krājumi zāļu derīguma termiņa beigu dēļ.

| 1.1.5. | EESK prasa ar šo regulu piešķirt lielāku nozīmi veterinārārsta amatam vai kvalificētam un akreditētam speciālistam, kurš pārzina esošos noteikumus un pilnībā spēj noteikt diagnozi un piemērotāko ārstēšanas veidu, ar ko nodrošina dzīvnieku veselību, labturību un sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

1.1.5.

EESK prasa ar šo regulu piešķirt lielāku nozīmi veterinārārsta amatam vai kvalificētam un akreditētam speciālistam, kurš pārzina esošos noteikumus un pilnībā spēj noteikt diagnozi un piemērotāko ārstēšanas veidu, ar ko nodrošina dzīvnieku veselību, labturību un sabiedrības veselību.

| 1.1.6. | EESK uzskata, ka veterinārārsts vai kvalificēts un akreditēts speciālists, pildot amata pienākumus, ir vienīgā persona, kam jānosaka ārstēšanai nepieciešamais laiks, kuru nevar noteikt vienīgi saskaņā ar stingriem noteikumiem, jo jāņem vērā tādi aspekti kā sugu atšķirības, fizioloģiskais stāvoklis, zāļu ievadīšanas apstākļi, slimības pakāpe utt. |
| --- | --- |

1.1.6.

EESK uzskata, ka veterinārārsts vai kvalificēts un akreditēts speciālists, pildot amata pienākumus, ir vienīgā persona, kam jānosaka ārstēšanai nepieciešamais laiks, kuru nevar noteikt vienīgi saskaņā ar stingriem noteikumiem, jo jāņem vērā tādi aspekti kā sugu atšķirības, fizioloģiskais stāvoklis, zāļu ievadīšanas apstākļi, slimības pakāpe utt.

| 1.1.7. | EESK apzinās, ka notiks ārstnieciskajā dzīvnieku barībā esošo aktīvo vielu pārnešana uz nemērķa barību, kaut arī minētajai pārnešanai jānotiek saskaņā ar zemākā saprātīgi sasniedzamā līmeņa (ALARA) principu. |
| --- | --- |

1.1.7.

EESK apzinās, ka notiks ārstnieciskajā dzīvnieku barībā esošo aktīvo vielu pārnešana uz nemērķa barību, kaut arī minētajai pārnešanai jānotiek saskaņā ar zemākā saprātīgi sasniedzamā līmeņa (ALARA) principu.

| 1.1.8. | EESK norāda, ka ražošanas sistēmas ir dažādas, un uzskata, ka attiecībā uz pārnešanu ir ļoti svarīgi ņemt vērā šajā nozarē pastāvošās tehnoloģijas un panākt, lai tā neradītu risku izraisīt rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.1.8.

EESK norāda, ka ražošanas sistēmas ir dažādas, un uzskata, ka attiecībā uz pārnešanu ir ļoti svarīgi ņemt vērā šajā nozarē pastāvošās tehnoloģijas un panākt, lai tā neradītu risku izraisīt rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem.

| 1.1.9. | EESK uzskata, ka ir jāievieš sistēma neizlietotu produktu vai tādu produktu, kuriem beidzies derīguma termiņš, visaptverošai pārvaldībai, lai novērstu risku, ko šādi produkti varētu radīt dzīvnieku un cilvēku veselības vai vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.1.9.

EESK uzskata, ka ir jāievieš sistēma neizlietotu produktu vai tādu produktu, kuriem beidzies derīguma termiņš, visaptverošai pārvaldībai, lai novērstu risku, ko šādi produkti varētu radīt dzīvnieku un cilvēku veselības vai vides aizsardzībai.

| 1.1.10. | EESK arī uzsver nepieciešamību ārstnieciskās dzīvnieku barības pienācīga viendabīguma nodrošināšanai noteikt kritērijus, piemēram, mērķa vērtības. |
| --- | --- |

1.1.10.

EESK arī uzsver nepieciešamību ārstnieciskās dzīvnieku barības pienācīga viendabīguma nodrošināšanai noteikt kritērijus, piemēram, mērķa vērtības.

| 1.1.11. | EESK uzskata, ka šis tiesību akta priekšlikums var nelabvēlīgi ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību un ka to vajadzētu padarīt elastīgāku, lai uzlabotu nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1.11.

EESK uzskata, ka šis tiesību akta priekšlikums var nelabvēlīgi ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību un ka to vajadzētu padarīt elastīgāku, lai uzlabotu nozares konkurētspēju.

| 1.1.12. | EESK atzīmē, ka veterinārārstiem vai kvalificētiem un akreditētiem speciālistiem jāpilda pienākums rutinētā profilaktiskajā ārstēšanā neizmantot antimikrobiālos līdzekļus, lai arī ir gadījumi, kad profilaktiskajā ārstēšanā ir jāizmanto antimikrobiāli līdzekļi (tāpat kā cilvēku ārstēšanā), lai nodrošinātu dzīvnieku veselību, labturību un tādējādi arī sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

1.1.12.

EESK atzīmē, ka veterinārārstiem vai kvalificētiem un akreditētiem speciālistiem jāpilda pienākums rutinētā profilaktiskajā ārstēšanā neizmantot antimikrobiālos līdzekļus, lai arī ir gadījumi, kad profilaktiskajā ārstēšanā ir jāizmanto antimikrobiāli līdzekļi (tāpat kā cilvēku ārstēšanā), lai nodrošinātu dzīvnieku veselību, labturību un tādējādi arī sabiedrības veselību.

| 1.1.13. | EESK uzskata, ka profilaktiskā ārstēšana, kurā izmanto antimikrobiālos līdzekļus, jāvērtē katras dalībvalsts līmenī, ņemot vērā ražošanas sistēmu īpatnības un raksturīgās iezīmes, dzīvnieku sugas, sanitāro situāciju, zāļu pieejamību u. c. katrā valstī. |
| --- | --- |

1.1.13.

EESK uzskata, ka profilaktiskā ārstēšana, kurā izmanto antimikrobiālos līdzekļus, jāvērtē katras dalībvalsts līmenī, ņemot vērā ražošanas sistēmu īpatnības un raksturīgās iezīmes, dzīvnieku sugas, sanitāro situāciju, zāļu pieejamību u. c. katrā valstī.

| 1.1.14. | EESK uzskata, ka šajā tiesību akta priekšlikumā jāuzskaita individuālie aizsardzības līdzekļi, kas darbiniekiem ir nepieciešami, lai novērstu saskari ar ķīmiskajām vielām ražošanas procesā radušos putekļu un tādējādi minēto vielu ieelpošanas riska dēļ. |
| --- | --- |

1.1.14.

EESK uzskata, ka šajā tiesību akta priekšlikumā jāuzskaita individuālie aizsardzības līdzekļi, kas darbiniekiem ir nepieciešami, lai novērstu saskari ar ķīmiskajām vielām ražošanas procesā radušos putekļu un tādējādi minēto vielu ieelpošanas riska dēļ.

| 1.1.15. | EESK iesaka dalībvalstīm ieviest īpašas mācību programmas darba ņēmējiem, kas pakļauti ķīmisku vielu iedarbībai. |
| --- | --- |

1.1.15.

EESK iesaka dalībvalstīm ieviest īpašas mācību programmas darba ņēmējiem, kas pakļauti ķīmisku vielu iedarbībai.

| 1.1.16. | EESK uzskata, ka ar regulu jāpieļauj iespēja dalībvalstīm izstrādāt īstenošanas aktus ar mērķi nepieļaut administratīvus šķēršļus un pārmērīgu birokrātiju attiecībā uz maziem lauksaimniekiem, kuri ražo savām vajadzībām, neapdraudot īpašos noteikumus par ārstnieciskās dzīvnieku barības drošumu un higiēnu. |
| --- | --- |

1.1.16.

EESK uzskata, ka ar regulu jāpieļauj iespēja dalībvalstīm izstrādāt īstenošanas aktus ar mērķi nepieļaut administratīvus šķēršļus un pārmērīgu birokrātiju attiecībā uz maziem lauksaimniekiem, kuri ražo savām vajadzībām, neapdraudot īpašos noteikumus par ārstnieciskās dzīvnieku barības drošumu un higiēnu.

1.2.   Veterinārās zāles

| 1.2.1. | Dzīvnieku veselībai ir stratēģiska nozīme, jo tā ietekmē dzīvnieku veselību un labturību, sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu, vidi un lauku ekonomiku. Tādēļ atļautu veterināro zāļu pieejamība ir būtiska, lai veterinārās jomas profesionāļu vai kvalificētu un akreditētu speciālistu rīcībā būtu pietiekami daudz līdzekļu dzīvnieku slimību kontrolei, novēršanai un ārstēšanai. |
| --- | --- |

1.2.1.

Dzīvnieku veselībai ir stratēģiska nozīme, jo tā ietekmē dzīvnieku veselību un labturību, sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu, vidi un lauku ekonomiku. Tādēļ atļautu veterināro zāļu pieejamība ir būtiska, lai veterinārās jomas profesionāļu vai kvalificētu un akreditētu speciālistu rīcībā būtu pietiekami daudz līdzekļu dzīvnieku slimību kontrolei, novēršanai un ārstēšanai.

| 1.2.2. | Antibiotikas tāpat kā citas veterinārās zāles ir nepieciešamas baktēriju izraisītu infekciju ārstēšanai dzīvnieku organismos. EESK uzskata, ka drošu un efektīvu antibiotiku pieejamība ir būtisks to līdzekļu elements, ko veterinārārsti izmanto, lai saglabātu vai atjaunotu dzīvnieku veselību un labturību, kā arī sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

1.2.2.

Antibiotikas tāpat kā citas veterinārās zāles ir nepieciešamas baktēriju izraisītu infekciju ārstēšanai dzīvnieku organismos. EESK uzskata, ka drošu un efektīvu antibiotiku pieejamība ir būtisks to līdzekļu elements, ko veterinārārsti izmanto, lai saglabātu vai atjaunotu dzīvnieku veselību un labturību, kā arī sabiedrības veselību.

| 1.2.3. | Tādēļ EESK atzinīgi vērtē šā tiesību akta priekšlikuma mērķi – izstrādāt aktualizētu un samērīgu noteikumu kopumu un nodrošināt veterināro zāļu pieejamību ar galīgo mērķi aizsargāt dzīvnieku un sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un vidi. Šis princips jāievēro arī tādēļ, lai nodrošinātu antibiotiku pieejamību veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

1.2.3.

Tādēļ EESK atzinīgi vērtē šā tiesību akta priekšlikuma mērķi – izstrādāt aktualizētu un samērīgu noteikumu kopumu un nodrošināt veterināro zāļu pieejamību ar galīgo mērķi aizsargāt dzīvnieku un sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un vidi. Šis princips jāievēro arī tādēļ, lai nodrošinātu antibiotiku pieejamību veterinārijas jomā.

| 1.2.4. | Veterināro zāļu tirgum ir raksturīgas dažas īpatnības un iezīmes, kas atšķiras no cilvēkiem paredzēto zāļu tirgus, tādēļ EESK atzinīgi vērtē to, ka šis tiesību akta priekšlikums ir vērsts vienīgi uz veterinārajām zālēm. Tādējādi, lai arī principiem jābūt saskaņotiem, to piemērošana pilnībā jāpielāgo nozares apstākļiem. |
| --- | --- |

1.2.4.

Veterināro zāļu tirgum ir raksturīgas dažas īpatnības un iezīmes, kas atšķiras no cilvēkiem paredzēto zāļu tirgus, tādēļ EESK atzinīgi vērtē to, ka šis tiesību akta priekšlikums ir vērsts vienīgi uz veterinārajām zālēm. Tādējādi, lai arī principiem jābūt saskaņotiem, to piemērošana pilnībā jāpielāgo nozares apstākļiem.

| 1.2.5. | EESK uzskata, ka pašreizējie noteikumi ietver paaugstinātu administratīvo slogu nozarei, un tas negatīvi ietekmē nepieciešamo inovāciju; tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē vienkāršotu noteikumu ieviešanu, kas piemērojami atļaujas procedūras un turpmākās uzraudzības laikā, izmaiņas tirdzniecības atļaujās u. c., lai samazinātu minēto administratīvo slogu, lai gan priekšlikumā ir jomas, kas jāuzlabo. |
| --- | --- |

1.2.5.

EESK uzskata, ka pašreizējie noteikumi ietver paaugstinātu administratīvo slogu nozarei, un tas negatīvi ietekmē nepieciešamo inovāciju; tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē vienkāršotu noteikumu ieviešanu, kas piemērojami atļaujas procedūras un turpmākās uzraudzības laikā, izmaiņas tirdzniecības atļaujās u. c., lai samazinātu minēto administratīvo slogu, lai gan priekšlikumā ir jomas, kas jāuzlabo.

2.   Priekšlikumu kopsavilkums

2.1.   Ārstnieciskā dzīvnieku barība

| 2.1.1. | Priekšlikumā ir noteiktas ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanas, laišanas tirgū un lietošanas prasības Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.1.

Priekšlikumā ir noteiktas ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanas, laišanas tirgū un lietošanas prasības Eiropas Savienībā.

| 2.1.2. | Šajā saistībā tiek noteiktas piemērojamās definīcijas, un no tām īpaši jāuzsver turpmāk minētās:






  — | “ārstnieciskā dzīvnieku barība”: vienu vai vairāku veterināro zāļu vai starpproduktu un viena vai vairāku barības veidu maisījums, kas bez papildu apstrādes ir gatavs tiešai izbarošanai dzīvniekiem, |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Šajā saistībā tiek noteiktas piemērojamās definīcijas, un no tām īpaši jāuzsver turpmāk minētās:

—

“ārstnieciskā dzīvnieku barība”: vienu vai vairāku veterināro zāļu vai starpproduktu un viena vai vairāku barības veidu maisījums, kas bez papildu apstrādes ir gatavs tiešai izbarošanai dzīvniekiem,

| — | “starpprodukts”: vienu vai vairāku veterināro zāļu un viena vai vairāku barības veidu maisījums, kas paredzēts ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanai, |
| --- | --- |

—

“starpprodukts”: vienu vai vairāku veterināro zāļu un viena vai vairāku barības veidu maisījums, kas paredzēts ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanai,

| — | “barības uzņēmuma operators”: fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par to, lai šīs personas kontrolē esošajā barības uzņēmumā tiktu nodrošināta šīs regulas prasību ievērošana, |
| --- | --- |

—

“barības uzņēmuma operators”: fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par to, lai šīs personas kontrolē esošajā barības uzņēmumā tiktu nodrošināta šīs regulas prasību ievērošana,

| — | “mobilais barības sagatavotājs”: barības uzņēmuma operators, kuram ir tāds barības uzņēmuma objekts, kas ir īpaši aprīkots kravas automobilis ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanai. |
| --- | --- |

—

“mobilais barības sagatavotājs”: barības uzņēmuma operators, kuram ir tāds barības uzņēmuma objekts, kas ir īpaši aprīkots kravas automobilis ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanai.

| 2.1.3. | Ļoti atzinīgi vērtējama ir ārstnieciskās dzīvnieku barības iekļaušana Regulas (EK) Nr. 767/2009 un Regulas (EK) Nr. 183/2005 par barības maisījumiem darbības jomā, tādējādi klasificējot to kā barības maisījumu. |
| --- | --- |

2.1.3.

Ļoti atzinīgi vērtējama ir ārstnieciskās dzīvnieku barības iekļaušana Regulas (EK) Nr. 767/2009 un Regulas (EK) Nr. 183/2005 par barības maisījumiem darbības jomā, tādējādi klasificējot to kā barības maisījumu.

| 2.1.4. | Ārstnieciskās dzīvnieku barības izmantošanas joma ir paplašināta, un tajā ietvertas arī to dzīvnieku sugas, kas nav paredzēti pārtikas ražošanai, piemēram, lolojumdzīvnieki. |
| --- | --- |

2.1.4.

Ārstnieciskās dzīvnieku barības izmantošanas joma ir paplašināta, un tajā ietvertas arī to dzīvnieku sugas, kas nav paredzēti pārtikas ražošanai, piemēram, lolojumdzīvnieki.

| 2.1.5. | Tiesību akta priekšlikumā tiek atbalstīta ārstnieciskās dzīvnieku barības lietošana kā pamatots un ļoti noderīgs līdzeklis dzīvnieku un sabiedrības veselības jautājumu risināšanai. Priekšlikumā ir norādīts arī tās noderīgums dažās ražošanas sistēmās, kuras ir ļoti konkurētspējīgas Eiropā. |
| --- | --- |

2.1.5.

Tiesību akta priekšlikumā tiek atbalstīta ārstnieciskās dzīvnieku barības lietošana kā pamatots un ļoti noderīgs līdzeklis dzīvnieku un sabiedrības veselības jautājumu risināšanai. Priekšlikumā ir norādīts arī tās noderīgums dažās ražošanas sistēmās, kuras ir ļoti konkurētspējīgas Eiropā.

| 2.1.6. | Lopkopībai Eiropas Savienībā un dažādajām ražošanas sistēmām dalībvalstīs ir būtiska nozīme, tāpēc ir jāizstrādā tādi līdzekļi kā, piemēram, ārstnieciskā dzīvnieku barība, lai uzlabotu šīs nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.1.6.

Lopkopībai Eiropas Savienībā un dažādajām ražošanas sistēmām dalībvalstīs ir būtiska nozīme, tāpēc ir jāizstrādā tādi līdzekļi kā, piemēram, ārstnieciskā dzīvnieku barība, lai uzlabotu šīs nozares konkurētspēju.

| 2.1.7. | Minētās regulas pielikumos ir apkopotas visas prasības, kas jāievēro, lai rūpnīcās izstrādātu drošu un viendabīgu ārstniecisko dzīvnieku barību, ar ko garantē pēc iespējas mazāku šķērskontamināciju. |
| --- | --- |

2.1.7.

Minētās regulas pielikumos ir apkopotas visas prasības, kas jāievēro, lai rūpnīcās izstrādātu drošu un viendabīgu ārstniecisko dzīvnieku barību, ar ko garantē pēc iespējas mazāku šķērskontamināciju.

| 2.1.8. | Izskatāmajā tiesību akta priekšlikumā ir paredzēts, ka ir jānodrošina Eiropas Savienības importētās ārstnieciskās dzīvnieku barības atbilstība šajā regulā izklāstītajām normatīvajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1.8.

Izskatāmajā tiesību akta priekšlikumā ir paredzēts, ka ir jānodrošina Eiropas Savienības importētās ārstnieciskās dzīvnieku barības atbilstība šajā regulā izklāstītajām normatīvajām prasībām.

| 2.1.9. | Topošajā regulā ir uzsvērts: lai produkts būtu drošs un iedarbīgs, ārstnieciskā dzīvnieku barība ir jāizgatavo no atļautām veterinārajām zālēm un ir jānodrošina visu izmantoto sastāvdaļu saderība. |
| --- | --- |

2.1.9.

Topošajā regulā ir uzsvērts: lai produkts būtu drošs un iedarbīgs, ārstnieciskā dzīvnieku barība ir jāizgatavo no atļautām veterinārajām zālēm un ir jānodrošina visu izmantoto sastāvdaļu saderība.

2.2.   Veterinārās zāles

| 2.2.1. | Tiesību akta priekšlikums aptver gan prasības attiecībā uz datiem, gan veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas procedūras. Tas attiecas arī uz iepakojumu un marķējumu, izplatīšanu un drošuma uzraudzību tirgū (farmakovigilance), kā arī aspektiem, kas saistīti ar veterināro zāļu kontroli un lietošanu. |
| --- | --- |

2.2.1.

Tiesību akta priekšlikums aptver gan prasības attiecībā uz datiem, gan veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas procedūras. Tas attiecas arī uz iepakojumu un marķējumu, izplatīšanu un drošuma uzraudzību tirgū (farmakovigilance), kā arī aspektiem, kas saistīti ar veterināro zāļu kontroli un lietošanu.

| 2.2.2. | Ar priekšlikumu tiek ieviests jauninājums – centralizētās atļauju piešķiršanas procedūras paplašināšana, lai varētu iesniegt pieteikumus uz jebkuru veterināro zāļu atļaujām. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu un izdevumus, pieteikums uz atļauju jāizvērtē tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ar priekšlikumu tiek ieviests jauninājums – centralizētās atļauju piešķiršanas procedūras paplašināšana, lai varētu iesniegt pieteikumus uz jebkuru veterināro zāļu atļaujām. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu un izdevumus, pieteikums uz atļauju jāizvērtē tikai vienu reizi.

| 2.2.3. | Ar priekšlikumu būtiski vienkāršots regulējums, samazinot marķējumā un uz iepakojuma norādāmās obligātās informācijas apjomu un piedāvājot iespēju izmantot saskaņotas piktogrammas un saīsinājumus. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ar priekšlikumu būtiski vienkāršots regulējums, samazinot marķējumā un uz iepakojuma norādāmās obligātās informācijas apjomu un piedāvājot iespēju izmantot saskaņotas piktogrammas un saīsinājumus.

| 2.2.4. | Tiek reglamentēts aizsardzības periods tehniskajai dokumentācijai, kura jāiesniedz, lai saņemtu vai grozītu tirdzniecības atļauju, un pagarināts aizsardzības periods ierobežota tirgus vai jaunu antibiotiku gadījumā. |
| --- | --- |

2.2.4.

Tiek reglamentēts aizsardzības periods tehniskajai dokumentācijai, kura jāiesniedz, lai saņemtu vai grozītu tirdzniecības atļauju, un pagarināts aizsardzības periods ierobežota tirgus vai jaunu antibiotiku gadījumā.

| 2.2.5. | Eiropas Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras noteikt prasības konkrētu antibiotiku aizliegšanai vai ierobežošanai veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

2.2.5.

Eiropas Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras noteikt prasības konkrētu antibiotiku aizliegšanai vai ierobežošanai veterinārijas jomā.

| 2.2.6. | Veterinārajām zālēm pirms to laišanas tirgū jābūt apstiprinātām tāpat kā cilvēkiem paredzētajām zālēm. Šajā saistībā jāiesniedz dati, lai pārbaudītu produkcijas kvalitāti, drošumu (dzīvniekiem, lietotājiem un videi) un klīnisko efektivitāti. Turklāt attiecībā uz produktīvo dzīvnieku ārstēšanu jāiesniedz dati, ar kuriem garantē patērētāja drošību. |
| --- | --- |

2.2.6.

Veterinārajām zālēm pirms to laišanas tirgū jābūt apstiprinātām tāpat kā cilvēkiem paredzētajām zālēm. Šajā saistībā jāiesniedz dati, lai pārbaudītu produkcijas kvalitāti, drošumu (dzīvniekiem, lietotājiem un videi) un klīnisko efektivitāti. Turklāt attiecībā uz produktīvo dzīvnieku ārstēšanu jāiesniedz dati, ar kuriem garantē patērētāja drošību.

| 2.2.7. | Ir saglabātas četras procedūras veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas iegūšanai (centralizētā procedūra, decentralizētā procedūra, savstarpējās atzīšanas procedūra un nacionālā procedūra) ar dažiem grozījumiem. Ir arī izveidota sistēma tirdzniecības atļauju noteikumu grozīšanai, kurā ņemts vērā riska līmenis. Ieviesta arī uz riska analīzi balstīta farmakovigilances pieeja. Izveidota zāļu aprakstu saskaņošanas procedūra. |
| --- | --- |

2.2.7.

Ir saglabātas četras procedūras veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas iegūšanai (centralizētā procedūra, decentralizētā procedūra, savstarpējās atzīšanas procedūra un nacionālā procedūra) ar dažiem grozījumiem. Ir arī izveidota sistēma tirdzniecības atļauju noteikumu grozīšanai, kurā ņemts vērā riska līmenis. Ieviesta arī uz riska analīzi balstīta farmakovigilances pieeja. Izveidota zāļu aprakstu saskaņošanas procedūra.

| 2.2.8. | Regulā ietvertas prasības, kas attiecas uz homeopātiskām veterinārajām zālēm, kā arī uz jautājumiem, kuri cita starpā saistīti ar izgatavošanu, izplatīšanu un lietošanu. |
| --- | --- |

2.2.8.

Regulā ietvertas prasības, kas attiecas uz homeopātiskām veterinārajām zālēm, kā arī uz jautājumiem, kuri cita starpā saistīti ar izgatavošanu, izplatīšanu un lietošanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1.   Ārstnieciskā dzīvnieku barība

| 3.1.1. | EESK atbalsta priekšlikumu regulai un Komisijas nodomu visās dalībvalstīs saskaņot prasības, kas attiecas uz ārstniecisko dzīvnieku barību. |
| --- | --- |

3.1.1.

EESK atbalsta priekšlikumu regulai un Komisijas nodomu visās dalībvalstīs saskaņot prasības, kas attiecas uz ārstniecisko dzīvnieku barību.

| 3.1.2. | EESK uzskata, ka nevajadzētu noteikt tik augstas izgatavošanas prasības, ka dzīvnieku barības ražotājiem tās būtu grūti izpildāmas. Šķērskontaminācija ir reāla parādība nozarē, un būtu nepareizi noteikt tehniski nesasniedzamus standartus, kas nav samērīgi ar risku dzīvnieku veselībai. |
| --- | --- |

3.1.2.

EESK uzskata, ka nevajadzētu noteikt tik augstas izgatavošanas prasības, ka dzīvnieku barības ražotājiem tās būtu grūti izpildāmas. Šķērskontaminācija ir reāla parādība nozarē, un būtu nepareizi noteikt tehniski nesasniedzamus standartus, kas nav samērīgi ar risku dzīvnieku veselībai.

| 3.1.3. | EESK uzskata, ka lopkopībai ir svarīga nozīme ES lauksaimniecībā un ka tādēļ jāapvieno instrumenti, kas ir piemēroti lopkopjiem un dzīvnieku barības izgatavotājiem, lai nodrošinātu augstu konkurētspējas līmeni tirgū. Ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana un lietošana ir jāreglamentē, tomēr regulējums jāpielāgo nozarē mūsdienās izmantotajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

3.1.3.

EESK uzskata, ka lopkopībai ir svarīga nozīme ES lauksaimniecībā un ka tādēļ jāapvieno instrumenti, kas ir piemēroti lopkopjiem un dzīvnieku barības izgatavotājiem, lai nodrošinātu augstu konkurētspējas līmeni tirgū. Ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana un lietošana ir jāreglamentē, tomēr regulējums jāpielāgo nozarē mūsdienās izmantotajām tehnoloģijām.

| 3.1.4. | Saskaņā ar Komisijas veikto ietekmes novērtējumu noteikumi par ārstniecisko dzīvnieku barību pozitīvi ietekmēs izmaksu lietderību un ekonomikas izaugsmi ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanas nozarē, kā arī veicinās veterināro zāļu novatoriskus lietojumus. |
| --- | --- |

3.1.4.

Saskaņā ar Komisijas veikto ietekmes novērtējumu noteikumi par ārstniecisko dzīvnieku barību pozitīvi ietekmēs izmaksu lietderību un ekonomikas izaugsmi ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanas nozarē, kā arī veicinās veterināro zāļu novatoriskus lietojumus.

Sagaidāms, ka dzīvnieku un sabiedrības veselība uzlabosies gan dalībvalstīs, kurās noteikumi attiecībā uz ārstniecisko dzīvnieku barību šobrīd nav tik stingri, gan valstīs, kurās noteikumi ir ļoti stingri.

| 3.1.5. | Ir svarīgi noteikt pārnešanas līmeņus attiecībā uz ārstniecisko dzīvnieku barību, pamatojoties uz Komisijas atziņām, un tiem ir jāatbilst ALARA principam, kā arī jāizmanto labākās izgatavošanas metodes nozarē. |
| --- | --- |

3.1.5.

Ir svarīgi noteikt pārnešanas līmeņus attiecībā uz ārstniecisko dzīvnieku barību, pamatojoties uz Komisijas atziņām, un tiem ir jāatbilst ALARA principam, kā arī jāizmanto labākās izgatavošanas metodes nozarē.

| 3.1.6. | EESK uzskata, ka attiecībā uz dažiem šajā regulējumā minētajiem ražošanas veidiem, piemēram, mobilajiem barības sagatavotājiem, jāievēro ārstnieciskās dzīvnieku barības nekaitīguma un viendabīguma principi, lai novērstu paaugstinātu pārnešanas līmeni, un tādēļ jāveic šā līmeņa pastiprināta kontrole. |
| --- | --- |

3.1.6.

EESK uzskata, ka attiecībā uz dažiem šajā regulējumā minētajiem ražošanas veidiem, piemēram, mobilajiem barības sagatavotājiem, jāievēro ārstnieciskās dzīvnieku barības nekaitīguma un viendabīguma principi, lai novērstu paaugstinātu pārnešanas līmeni, un tādēļ jāveic šā līmeņa pastiprināta kontrole.

| 3.1.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka šīs regulas prasības neapgrūtinās ES iekšējo tirdzniecību, tāpēc tā varētu kļūt raitāka. |
| --- | --- |

3.1.7.

EESK atzinīgi vērtē to, ka šīs regulas prasības neapgrūtinās ES iekšējo tirdzniecību, tāpēc tā varētu kļūt raitāka.

| 3.1.8. | EESK atgādina, ka dalībvalstīs ir arī mazāk izplatītas sugas, kurām pašlaik nav daudz ārstēšanas iespēju, un ka tāpēc nevajadzētu ieviest lielus administratīvos šķēršļus saistībā ar minētajām sugām paredzētās ārstnieciskās dzīvnieku barības iepriekšēju izgatavošanu. |
| --- | --- |

3.1.8.

EESK atgādina, ka dalībvalstīs ir arī mazāk izplatītas sugas, kurām pašlaik nav daudz ārstēšanas iespēju, un ka tāpēc nevajadzētu ieviest lielus administratīvos šķēršļus saistībā ar minētajām sugām paredzētās ārstnieciskās dzīvnieku barības iepriekšēju izgatavošanu.

3.2.   Veterinārās zāles

| 3.2.1. | EESK uzskata, ka veterināro zāļu atļauju piešķiršanas procedūras jānosaka tā, lai izvairītos no nevajadzīgas kavēšanās attiecībā uz faktisku laišanu tirgū dažādās dalībvalstīs, kurās vēlas atļaut minētās zāles, kā arī lai atvieglotu kompetento iestāžu starpā radušos domstarpību ātru atrisināšanu. |
| --- | --- |

3.2.1.

EESK uzskata, ka veterināro zāļu atļauju piešķiršanas procedūras jānosaka tā, lai izvairītos no nevajadzīgas kavēšanās attiecībā uz faktisku laišanu tirgū dažādās dalībvalstīs, kurās vēlas atļaut minētās zāles, kā arī lai atvieglotu kompetento iestāžu starpā radušos domstarpību ātru atrisināšanu.

| 3.2.2. | EESK uzskata, ka tiesiskajam regulējumam ir jāveicina izpēte, tehnoloģiju attīstība un inovācija veterināro zāļu jomā, lai reaģētu uz veselības jomā pastāvošām vajadzībām un problēmām, ar ko Eiropā saskaras dažādas sugas un ražošanas modeļi. |
| --- | --- |

3.2.2.

EESK uzskata, ka tiesiskajam regulējumam ir jāveicina izpēte, tehnoloģiju attīstība un inovācija veterināro zāļu jomā, lai reaģētu uz veselības jomā pastāvošām vajadzībām un problēmām, ar ko Eiropā saskaras dažādas sugas un ražošanas modeļi.

| 3.2.3. | Vēsturiski radusies problēma, ka dažām dzīvnieku sugām, proti, mazāk izplatītām sugām, veterinārās zāles nav pieejamas, kā arī trūkst konkrētu indikāciju attiecībā uz citām sugām (šaurākai lietošanai), kurām ir būtiska sociāli ekonomiska nozīme Eiropā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Vēsturiski radusies problēma, ka dažām dzīvnieku sugām, proti, mazāk izplatītām sugām, veterinārās zāles nav pieejamas, kā arī trūkst konkrētu indikāciju attiecībā uz citām sugām (šaurākai lietošanai), kurām ir būtiska sociāli ekonomiska nozīme Eiropā.

| 3.2.4. | Šajā situācijā ir nepieciešama Eiropas mēroga politika, kas uzlabotu veterināro zāļu faktisko pieejamību mazāk izplatītām sugām un šaurākai lietošanai, garantējot minēto zāļu kvalitāti, drošumu un efektivitāti, kā arī nodrošinot, ka to izstrāde dzīvnieku veselības nozares uzņēmumos ir ekonomiski dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

3.2.4.

Šajā situācijā ir nepieciešama Eiropas mēroga politika, kas uzlabotu veterināro zāļu faktisko pieejamību mazāk izplatītām sugām un šaurākai lietošanai, garantējot minēto zāļu kvalitāti, drošumu un efektivitāti, kā arī nodrošinot, ka to izstrāde dzīvnieku veselības nozares uzņēmumos ir ekonomiski dzīvotspējīga.

| 3.2.5. | EESK atzinīgi vērtē administratīvā sloga samazināšanu, vienkāršojot marķējuma prasības, kā arī veterināro farmakovigilanci, izmaiņas atļaujas izsniegšanas nosacījumos un tirdzniecības atļaujas piešķiršanu uz nenoteiktu periodu. |
| --- | --- |

3.2.5.

EESK atzinīgi vērtē administratīvā sloga samazināšanu, vienkāršojot marķējuma prasības, kā arī veterināro farmakovigilanci, izmaiņas atļaujas izsniegšanas nosacījumos un tirdzniecības atļaujas piešķiršanu uz nenoteiktu periodu.

| 3.2.6. | EESK atbalsta pieteikumu iesniegšanas elektroniskās sistēmas ieviešanu, kā arī tādas Eiropas centrālās datubāzes koncepciju, kas sekmēs informācijas apmaiņu starp nozares pārstāvjiem un aģentūrām un veicinās administratīvā sloga samazināšanos. |
| --- | --- |

3.2.6.

EESK atbalsta pieteikumu iesniegšanas elektroniskās sistēmas ieviešanu, kā arī tādas Eiropas centrālās datubāzes koncepciju, kas sekmēs informācijas apmaiņu starp nozares pārstāvjiem un aģentūrām un veicinās administratīvā sloga samazināšanos.

| 3.2.7. | Arī pasākumi, kas paredzēti veterinārās farmakovigilances sistēmas darbības uzlabošanai, veicinās administratīvā sloga samazināšanu, vienlaikus garantējot zāļu drošumu, tāpēc uz riska analīzi balstīta pieeja uzskatāma par ļoti atbilstošu. |
| --- | --- |

3.2.7.

Arī pasākumi, kas paredzēti veterinārās farmakovigilances sistēmas darbības uzlabošanai, veicinās administratīvā sloga samazināšanu, vienlaikus garantējot zāļu drošumu, tāpēc uz riska analīzi balstīta pieeja uzskatāma par ļoti atbilstošu.

| 3.2.8. | Viens no tiesību aktu pārskatīšanas mērķiem ir uzlabot vienotā tirgus darbību. Tas jāpanāk, neapdraudot citus mērķus, piemēram, administratīvā sloga samazināšanu un zāļu pieejamības uzlabošanu. Lai sasniegtu šos mērķus, zāļu aprakstu saskaņošanas procedūrai jābūt efektīvai un jāatbilst proporcionalitātes un savstarpējās atzīšanas principiem. |
| --- | --- |

3.2.8.

Viens no tiesību aktu pārskatīšanas mērķiem ir uzlabot vienotā tirgus darbību. Tas jāpanāk, neapdraudot citus mērķus, piemēram, administratīvā sloga samazināšanu un zāļu pieejamības uzlabošanu. Lai sasniegtu šos mērķus, zāļu aprakstu saskaņošanas procedūrai jābūt efektīvai un jāatbilst proporcionalitātes un savstarpējās atzīšanas principiem.

| 3.2.9. | Jaunajam tiesiskajam regulējumam būtu jāveicina inovācija un jaunu zāļu, it īpaši antibiotiku, izstrāde; tādēļ ir nepieciešams tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu prognozējamību un kura pamatā būtu zinātniska informācija, vienmēr ņemot vērā piesardzības principu. |
| --- | --- |

3.2.9.

Jaunajam tiesiskajam regulējumam būtu jāveicina inovācija un jaunu zāļu, it īpaši antibiotiku, izstrāde; tādēļ ir nepieciešams tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu prognozējamību un kura pamatā būtu zinātniska informācija, vienmēr ņemot vērā piesardzības principu.

| 3.2.10. | Ārstēšanas iespēju trūkuma gadījumā ar izskatāmo tiesību akta priekšlikumu būtu jāveicina ES reģistrētu veterināro zāļu lietošana, nevis jāizmanto cilvēkiem paredzētas zāles. Veterinārajām zālēm piemīt praksē pārbaudītas drošuma un efektivitātes īpašības. Šī izvēle nozīmē ievērojamas priekšrocības salīdzinājumā ar cilvēkiem paredzētu zāļu lietošanu, kuru drošums un efektivitāte nav apstiprināta dzīvnieku ārstēšanā. Turklāt šis aspekts ir īpaši nozīmīgs saistībā ar rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, jo ar izskatāmo priekšlikumu ir pieļaujama cilvēkiem paredzētu antibiotiku izmantošana kā pirmā izvēle ārstēšanas iespēju trūkuma gadījumā. |
| --- | --- |

3.2.10.

Ārstēšanas iespēju trūkuma gadījumā ar izskatāmo tiesību akta priekšlikumu būtu jāveicina ES reģistrētu veterināro zāļu lietošana, nevis jāizmanto cilvēkiem paredzētas zāles. Veterinārajām zālēm piemīt praksē pārbaudītas drošuma un efektivitātes īpašības. Šī izvēle nozīmē ievērojamas priekšrocības salīdzinājumā ar cilvēkiem paredzētu zāļu lietošanu, kuru drošums un efektivitāte nav apstiprināta dzīvnieku ārstēšanā. Turklāt šis aspekts ir īpaši nozīmīgs saistībā ar rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, jo ar izskatāmo priekšlikumu ir pieļaujama cilvēkiem paredzētu antibiotiku izmantošana kā pirmā izvēle ārstēšanas iespēju trūkuma gadījumā.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Ārstnieciskā dzīvnieku barība

| 4.1.1. | 2. pantā “Definīcijas” jāprecizē šādi dokumentā lietotie termini: “aktīvā viela”, “nemērķa barība”, “mobilais barības sagatavotājs” un “saimniecības vietējais barības sagatavotājs”; šiem terminiem ir svarīga nozīme tiesību aktu izstrādē. Tāpat jāpievērš uzmanība tam, lai terminoloģija būtu pietiekami precīza un nebūtu pretrunā esošajiem nosaukumiem, kas iekļauti valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

4.1.1.

2. pantā “Definīcijas” jāprecizē šādi dokumentā lietotie termini: “aktīvā viela”, “nemērķa barība”, “mobilais barības sagatavotājs” un “saimniecības vietējais barības sagatavotājs”; šiem terminiem ir svarīga nozīme tiesību aktu izstrādē. Tāpat jāpievērš uzmanība tam, lai terminoloģija būtu pietiekami precīza un nebūtu pretrunā esošajiem nosaukumiem, kas iekļauti valstu tiesību aktos.

| 4.1.2. | Jānosaka saprātīgāks derīguma termiņš veterinārajām receptēm, lai nodrošinātu efektīvu ārstēšanu, neapdraudot dzīvnieku drošību. Tādēļ to vajadzētu pagarināt no trim nedēļām uz piemērotu laikposmu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Jānosaka saprātīgāks derīguma termiņš veterinārajām receptēm, lai nodrošinātu efektīvu ārstēšanu, neapdraudot dzīvnieku drošību. Tādēļ to vajadzētu pagarināt no trim nedēļām uz piemērotu laikposmu.

| 4.1.3. | Veterinārārstam vai kvalificētam un akreditētam speciālistam, veicot amata pienākumus, jānorāda zāļu lietošanas ilgums, piemērota zāļu deva, izdalīšanās periods utt., par pamatu izmantojot zāļu aprakstā norādītos datus. Šīs norādes būtu daļa no oficiālā veterinārārsta izrakstītās receptes ārstnieciskajai dzīvnieku barībai. Lopkopim jāievēro receptē sniegtās norādes un jāpārbauda minēto norāžu atbilstība veterināro zāļu aprakstā iekļautajai informācijai. Neatbilstības gadījumā ražotājam jābūt atbrīvotam no atbildības. Dzīvnieku ārstēšana ir veterinārārsta kompetencē, kurš pārzina dzīvnieku metienu un ir par to atbildīgs. Uzlikt lopkopim pienākumu stingri ievērot zāļu aprakstā iekļauto informāciju faktiski nozīmētu to, ka viņš pats uzņemas veterinārārsta pienākumus un atbildību. |
| --- | --- |

4.1.3.

Veterinārārstam vai kvalificētam un akreditētam speciālistam, veicot amata pienākumus, jānorāda zāļu lietošanas ilgums, piemērota zāļu deva, izdalīšanās periods utt., par pamatu izmantojot zāļu aprakstā norādītos datus. Šīs norādes būtu daļa no oficiālā veterinārārsta izrakstītās receptes ārstnieciskajai dzīvnieku barībai. Lopkopim jāievēro receptē sniegtās norādes un jāpārbauda minēto norāžu atbilstība veterināro zāļu aprakstā iekļautajai informācijai. Neatbilstības gadījumā ražotājam jābūt atbrīvotam no atbildības. Dzīvnieku ārstēšana ir veterinārārsta kompetencē, kurš pārzina dzīvnieku metienu un ir par to atbildīgs. Uzlikt lopkopim pienākumu stingri ievērot zāļu aprakstā iekļauto informāciju faktiski nozīmētu to, ka viņš pats uzņemas veterinārārsta pienākumus un atbildību.

| 4.1.4. | Ir lietderīgi atļaut antimikrobiālo līdzekļu lietošanu profilakses nolūkā, taču vienīgi nepieciešamos un pamatotos gadījumos. Nekādā gadījumā nedrīkst atļaut rutinētu lietošanu profilakses nolūkā, kā arī jāveicina higiēnas un lietošanas paraugprakse. |
| --- | --- |

4.1.4.

Ir lietderīgi atļaut antimikrobiālo līdzekļu lietošanu profilakses nolūkā, taču vienīgi nepieciešamos un pamatotos gadījumos. Nekādā gadījumā nedrīkst atļaut rutinētu lietošanu profilakses nolūkā, kā arī jāveicina higiēnas un lietošanas paraugprakse.

| 4.1.5. | EESK mudina norādīt atsauci uz normatīvajiem aktiem, uz kuru pamata noteiktas prasības attiecībā uz ūdens kvalitāti un ūdensvadu sistēmās izmantotajiem materiāliem. Attiecībā uz atļautajām pielaidēm marķējumā Komiteja uzskata, ka nevajadzētu noteikt nekādas atšķirības produktu starpā, jo visi produkti bez izņēmuma ir pakļauti vienādai atļaujas procedūrai un vienādām prasībām. |
| --- | --- |

4.1.5.

EESK mudina norādīt atsauci uz normatīvajiem aktiem, uz kuru pamata noteiktas prasības attiecībā uz ūdens kvalitāti un ūdensvadu sistēmās izmantotajiem materiāliem. Attiecībā uz atļautajām pielaidēm marķējumā Komiteja uzskata, ka nevajadzētu noteikt nekādas atšķirības produktu starpā, jo visi produkti bez izņēmuma ir pakļauti vienādai atļaujas procedūrai un vienādām prasībām.

| 4.1.6. | Tehniskas vai analītiskas kļūdas dēļ (mērījumu neprecizitāte, kas saistīta ar analītisko metodi un ar aktīvās vielas veidu un saturu) marķējumā var būt novirzes, un tas attiecas gan uz dzīvnieku barību, kurā ir antimikrobiālie līdzekļi, gan uz barību, kurā to nav. Turklāt analītiskajās metodēs, ar kurām nosaka antimikrobiālos līdzekļus dzīvnieku barībā, kļūdas varbūtība ir lielāka nekā citu vielu noteikšanā, kas liecina, ka reproducējamība ir mazāka, tāpēc tik ierobežota pielaide nav pamatota. |
| --- | --- |

4.1.6.

Tehniskas vai analītiskas kļūdas dēļ (mērījumu neprecizitāte, kas saistīta ar analītisko metodi un ar aktīvās vielas veidu un saturu) marķējumā var būt novirzes, un tas attiecas gan uz dzīvnieku barību, kurā ir antimikrobiālie līdzekļi, gan uz barību, kurā to nav. Turklāt analītiskajās metodēs, ar kurām nosaka antimikrobiālos līdzekļus dzīvnieku barībā, kļūdas varbūtība ir lielāka nekā citu vielu noteikšanā, kas liecina, ka reproducējamība ir mazāka, tāpēc tik ierobežota pielaide nav pamatota.

| 4.1.7. | EESK arī norāda, ka produkta viendabīgums jau ir nodrošināts ar testiem, kas veikti atļaujas procedūras laikā. |
| --- | --- |

4.1.7.

EESK arī norāda, ka produkta viendabīgums jau ir nodrošināts ar testiem, kas veikti atļaujas procedūras laikā.

| 4.1.8. | Prasība, ka ārstnieciskajai dzīvnieku barībai, kas satur veterināro zāļu dienas devu, jāatbilst vismaz 50 % ikdienas barības devas, praksē ir apgrūtinoša un būtu jāpaplašina šādi: “Ārstnieciskajai dzīvnieku barībai, kas satur veterināro zāļu dienas devu, jāatbilst vismaz 50 % no pilnīgās vai papildu barības (sausnā) ikdienas devas.” |
| --- | --- |

4.1.8.

Prasība, ka ārstnieciskajai dzīvnieku barībai, kas satur veterināro zāļu dienas devu, jāatbilst vismaz 50 % ikdienas barības devas, praksē ir apgrūtinoša un būtu jāpaplašina šādi: “Ārstnieciskajai dzīvnieku barībai, kas satur veterināro zāļu dienas devu, jāatbilst vismaz 50 % no pilnīgās vai papildu barības (sausnā) ikdienas devas.”

4.2.   Veterinārās zāles

| 4.2.1. | Sešu mēnešu gaidīšanas periods no nacionālās procedūras uzsākšanas līdz savstarpējās atzīšanas pieteikuma iesniegšanai var radīt problēmas, ja dzīvnieku vai sabiedrības veselības jomā rodas nopietna situācija. Tādēļ ārkārtas situācijās būtu jāpieļauj izņēmums attiecībā uz šo minimālo sešu mēnešu periodu. Lai novērstu kavēšanos procedūru jomā, references dalībvalstij būtu arī jānosaka decentralizēto un savstarpējās atzīšanas procedūru beigu datums. |
| --- | --- |

4.2.1.

Sešu mēnešu gaidīšanas periods no nacionālās procedūras uzsākšanas līdz savstarpējās atzīšanas pieteikuma iesniegšanai var radīt problēmas, ja dzīvnieku vai sabiedrības veselības jomā rodas nopietna situācija. Tādēļ ārkārtas situācijās būtu jāpieļauj izņēmums attiecībā uz šo minimālo sešu mēnešu periodu. Lai novērstu kavēšanos procedūru jomā, references dalībvalstij būtu arī jānosaka decentralizēto un savstarpējās atzīšanas procedūru beigu datums.

| 4.2.2. | Vajadzētu veicināt veterināro zāļu izstrādi visām dzīvnieku sugām, paplašinot ieguldījumu un inovācijas aizsardzību ne tikai attiecībā uz mazāk izplatītajām, bet arī visām pārējām sugām. Tādēļ būtu ieteicams pagarināt datu aizsardzības periodu visām sugām, tai skaitā gadījumos, kad atļaujas saņemšanas noteikumi tiek paplašināti, attiecinot tos uz vairāk nekā vienu sugu grupā. |
| --- | --- |

4.2.2.

Vajadzētu veicināt veterināro zāļu izstrādi visām dzīvnieku sugām, paplašinot ieguldījumu un inovācijas aizsardzību ne tikai attiecībā uz mazāk izplatītajām, bet arī visām pārējām sugām. Tādēļ būtu ieteicams pagarināt datu aizsardzības periodu visām sugām, tai skaitā gadījumos, kad atļaujas saņemšanas noteikumi tiek paplašināti, attiecinot tos uz vairāk nekā vienu sugu grupā.

| 4.2.3. | Atkarībā no dzīvnieku sugas un slimības zāļu ievadīšanas ceļi atšķiras, tādēļ nepieciešamas dažādas zāļu formas (piemēram, šķidrumi, cietas vielas, geli, injicējamas vielas u. c.). Zāļu formas maiņa nozīmē gandrīz pilnīgu produkta izstrādi, tādēļ jānodrošina ieguldījumu aizsardzība. |
| --- | --- |

4.2.3.

Atkarībā no dzīvnieku sugas un slimības zāļu ievadīšanas ceļi atšķiras, tādēļ nepieciešamas dažādas zāļu formas (piemēram, šķidrumi, cietas vielas, geli, injicējamas vielas u. c.). Zāļu formas maiņa nozīmē gandrīz pilnīgu produkta izstrādi, tādēļ jānodrošina ieguldījumu aizsardzība.

| 4.2.4. | Marķējuma prasības attiecībā uz tiešo un ārējo iepakojumu būtu jāpadara elastīgākas, lai papildus obligātajai informācijai ietvertu arī fakultatīvu informāciju, kas varētu interesēt saņēmējus. |
| --- | --- |

4.2.4.

Marķējuma prasības attiecībā uz tiešo un ārējo iepakojumu būtu jāpadara elastīgākas, lai papildus obligātajai informācijai ietvertu arī fakultatīvu informāciju, kas varētu interesēt saņēmējus.

| 4.2.5. | Elektronisko līdzekļu izmantošanas ieguvumi izpaudīsies tikai tad, ja visās dalībvalstīs piemēros vienotu, saskaņotu procedūru, kurā izmanto vienādu formātu un piemēro to visām procedūrām. |
| --- | --- |

4.2.5.

Elektronisko līdzekļu izmantošanas ieguvumi izpaudīsies tikai tad, ja visās dalībvalstīs piemēros vienotu, saskaņotu procedūru, kurā izmanto vienādu formātu un piemēro to visām procedūrām.

| 4.2.6. | Zāļu aprakstu saskaņošanas procedūrai jābūt vienīgi administratīvai procedūrai, kurā netiek atkārtoti izvērtēti produkti, kuru drošums un efektivitāte ir apliecināta tirgū vairāku gadu gaitā, tādējādi novēršot nevajadzīgu darba apjomu. |
| --- | --- |

4.2.6.

Zāļu aprakstu saskaņošanas procedūrai jābūt vienīgi administratīvai procedūrai, kurā netiek atkārtoti izvērtēti produkti, kuru drošums un efektivitāte ir apliecināta tirgū vairāku gadu gaitā, tādējādi novēršot nevajadzīgu darba apjomu.

| 4.2.7. | Tiesību akta priekšlikums varētu negatīvi ietekmēt jaunu veterināro antibiotiku izstrādi, jo ar to negarantē paredzama, stabila un pārredzama tirgus esamību, kas stimulētu uzņēmumus. |
| --- | --- |

4.2.7.

Tiesību akta priekšlikums varētu negatīvi ietekmēt jaunu veterināro antibiotiku izstrādi, jo ar to negarantē paredzama, stabila un pārredzama tirgus esamību, kas stimulētu uzņēmumus.

| 4.2.8. | Būtu ieteicams izveidot klasifikācijas sistēmu gadījumiem, kad zāles lieto ārstēšanas iespēju trūkuma dēļ, dodot priekšroku ES reģistrētu veterināro zāļu lietošanai un izmantojot cilvēkiem paredzētās zāles vienīgi tad, ja nav alternatīva risinājuma veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

4.2.8.

Būtu ieteicams izveidot klasifikācijas sistēmu gadījumiem, kad zāles lieto ārstēšanas iespēju trūkuma dēļ, dodot priekšroku ES reģistrētu veterināro zāļu lietošanai un izmantojot cilvēkiem paredzētās zāles vienīgi tad, ja nav alternatīva risinājuma veterinārijas jomā.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/61

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem””

(COM(2014) 442 final)

(2015/C 242/11)

Ziņotāja:

Anna NIETYKSZA

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2014. gada 16. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem””

COM(2014) 442 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2015. gada 7. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē), ar 213 balsīm par, 1 balsi pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Priekšlikumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pieņem zināšanai Komisijas paziņojuma priekšlikumu, kurā ir pausts aicinājums Eiropas Savienībā izveidot uz datiem balstītu plaukstošu ekonomiku, proti, digitālo ekonomiku, kurā tiek izmantotas informācijas tehnoloģijas. Šajā nolūkā koordinētam rīcības plānam jāsekmē Eiropas digitālās programmas mērķu īstenošana. EESK norāda, ka jāizstrādā detalizēts rīcības plāns. |
| --- | --- |

1.1.

EESK pieņem zināšanai Komisijas paziņojuma priekšlikumu, kurā ir pausts aicinājums Eiropas Savienībā izveidot uz datiem balstītu plaukstošu ekonomiku, proti, digitālo ekonomiku, kurā tiek izmantotas informācijas tehnoloģijas. Šajā nolūkā koordinētam rīcības plānam jāsekmē Eiropas digitālās programmas mērķu īstenošana. EESK norāda, ka jāizstrādā detalizēts rīcības plāns.

| 1.2. | Būtiska loma šo mērķu īstenošanā būs ES programmai “Apvārsnis 2020” un valstu programmām, kas paredzētas pētījumu, inovācijas un izpildes finansēšanai, kā arī uzņēmējdarbības stimulēšanai un inovāciju veicināšanai nozarēs. |
| --- | --- |

1.2.

Būtiska loma šo mērķu īstenošanā būs ES programmai “Apvārsnis 2020” un valstu programmām, kas paredzētas pētījumu, inovācijas un izpildes finansēšanai, kā arī uzņēmējdarbības stimulēšanai un inovāciju veicināšanai nozarēs.

| 1.3. | EESK uzsver, ka informācijas tehnoloģiju plaša izmantošana visās sociālajās un tautsaimniecības, kultūras un izglītības jomās sniedz milzīgas attīstības iespējas. Attīstības iespējas, kas saistās ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, skar ne vien Eiropas uzņēmumu grupas un lielos uzņēmumus, bet arī inovatīvus mazos un vidējos uzņēmumus un mikrouzņēmumus. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver, ka informācijas tehnoloģiju plaša izmantošana visās sociālajās un tautsaimniecības, kultūras un izglītības jomās sniedz milzīgas attīstības iespējas. Attīstības iespējas, kas saistās ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, skar ne vien Eiropas uzņēmumu grupas un lielos uzņēmumus, bet arī inovatīvus mazos un vidējos uzņēmumus un mikrouzņēmumus.

| 1.4. | Lai pilnībā izmantotu šīs iespējas, ir jāatbalsta ar informācijas tehnoloģijām saistītie pētījumi un izstrāde kā tehnisko, tā sociālo un ekonomikas zinātņu jomā. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm jāizstrādā efektīvi mehānismi pētījumu finansēšanai no publiskiem līdzekļiem, kā arī stimuli, ar kuriem piesaistīt privātos līdzekļus šādu pētījumu finansēšanai. EESK ir nobažījusies, ka ir būtiski samazināti līdzekļi, kas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros paredzēti digitālās infrastruktūras finansēšanai, un uzstājīgi aicina izdarīt no šādas rīcības izrietošos secinājumus. Šajā sakarā par pozitīvu politisko reakciju uzskatāms 2014. gada decembrī Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker publicētais jaunais investīciju plāns, kura mērķis ir papildu publisko un privāto investīciju veidā piesaistīt ieguldījumus vismaz EUR 315 mljrd. apmērā svarīgākajās jomās, kā digitālā infrastruktūra. |
| --- | --- |

1.4.

Lai pilnībā izmantotu šīs iespējas, ir jāatbalsta ar informācijas tehnoloģijām saistītie pētījumi un izstrāde kā tehnisko, tā sociālo un ekonomikas zinātņu jomā. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm jāizstrādā efektīvi mehānismi pētījumu finansēšanai no publiskiem līdzekļiem, kā arī stimuli, ar kuriem piesaistīt privātos līdzekļus šādu pētījumu finansēšanai. EESK ir nobažījusies, ka ir būtiski samazināti līdzekļi, kas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros paredzēti digitālās infrastruktūras finansēšanai, un uzstājīgi aicina izdarīt no šādas rīcības izrietošos secinājumus. Šajā sakarā par pozitīvu politisko reakciju uzskatāms 2014. gada decembrī Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker publicētais jaunais investīciju plāns, kura mērķis ir papildu publisko un privāto investīciju veidā piesaistīt ieguldījumus vismaz EUR 315 mljrd. apmērā svarīgākajās jomās, kā digitālā infrastruktūra.

| 1.5. | Lai uz datiem balstītai ekonomikai nodrošinātu netraucētas attīstības iespējas, ir jānodrošina atbilstīgs tiesiskais regulējums, kā arī stratēģijas un pasākumi personas datu un informācijas drošības aizsardzībai, tāpat arī jāīsteno Eiropas kiberdrošības stratēģija. Informācijas aizsardzība un drošība palielina gan patērētāju uzticēšanos, gan ekonomiskās aprites noteiktību uzņēmējiem. |
| --- | --- |

1.5.

Lai uz datiem balstītai ekonomikai nodrošinātu netraucētas attīstības iespējas, ir jānodrošina atbilstīgs tiesiskais regulējums, kā arī stratēģijas un pasākumi personas datu un informācijas drošības aizsardzībai, tāpat arī jāīsteno Eiropas kiberdrošības stratēģija. Informācijas aizsardzība un drošība palielina gan patērētāju uzticēšanos, gan ekonomiskās aprites noteiktību uzņēmējiem.

| 1.6. | EESK uzsver, ka datu aizsardzības un informācijas drošības jomā ir vajadzīga sadarbība starp valstu un Eiropas pārvaldes iestādēm, elektronisko sakaru regulatora iestādēm, kā arī patērētāju un konkurētspējas aizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzsver, ka datu aizsardzības un informācijas drošības jomā ir vajadzīga sadarbība starp valstu un Eiropas pārvaldes iestādēm, elektronisko sakaru regulatora iestādēm, kā arī patērētāju un konkurētspējas aizsardzības iestādēm.

| 1.7. | EESK iesaka Komisijai atbalstīt visas darbības, kas vērstas uz Eiropas digitālās programmas mērķu īstenošanu, jo šīs darbības sekmē uz datiem balstītas ekonomikas pamatu veidošanu, tostarp ātrdarbīgas platjoslas infrastruktūras, kā arī uzticamu un visiem pieejamu mākoņdatošanas pakalpojumu izvēršanu, lielo datu (big data) apstrādi, lietisko internetu (Internet of Things, IoT) un jaunus elektronisko sakaru tīklus (nākamās paaudzes tīklus), ieskaitot tos, kas izmanto pašreiz izstrādē esošās piektās (5G) un turpmāko paaudžu tehnoloģijas. |
| --- | --- |

1.7.

EESK iesaka Komisijai atbalstīt visas darbības, kas vērstas uz Eiropas digitālās programmas mērķu īstenošanu, jo šīs darbības sekmē uz datiem balstītas ekonomikas pamatu veidošanu, tostarp ātrdarbīgas platjoslas infrastruktūras, kā arī uzticamu un visiem pieejamu mākoņdatošanas pakalpojumu izvēršanu, lielo datu (big data) apstrādi, lietisko internetu (Internet of Things, IoT) un jaunus elektronisko sakaru tīklus (nākamās paaudzes tīklus), ieskaitot tos, kas izmanto pašreiz izstrādē esošās piektās (5G) un turpmāko paaudžu tehnoloģijas.

| 1.8. | Digitālās tehnoloģijas ienāk un rada jaunas vērtības ne tikai ekonomikā, bet arī visās sociālās un kultūras dzīves jomās. Tāpēc ļoti svarīgi ir attīstīt digitālās prasmes sabiedrībā kopumā, tai skaitā veciem cilvēkiem un arī cilvēkiem, kurus apdraud sociālā atstumtība veselības, ekonomisku un ar kultūru saistītu iemeslu vai izglītības trūkuma dēļ. Plaši jāievieš mūsdienīgs saturs un mācību metodes, lai pirmām kārtām sagatavotu darba ņēmējus pārkvalificēšanās pasākumiem un jaunu prasmju apgūšanai. |
| --- | --- |

1.8.

Digitālās tehnoloģijas ienāk un rada jaunas vērtības ne tikai ekonomikā, bet arī visās sociālās un kultūras dzīves jomās. Tāpēc ļoti svarīgi ir attīstīt digitālās prasmes sabiedrībā kopumā, tai skaitā veciem cilvēkiem un arī cilvēkiem, kurus apdraud sociālā atstumtība veselības, ekonomisku un ar kultūru saistītu iemeslu vai izglītības trūkuma dēļ. Plaši jāievieš mūsdienīgs saturs un mācību metodes, lai pirmām kārtām sagatavotu darba ņēmējus pārkvalificēšanās pasākumiem un jaunu prasmju apgūšanai.

| 1.9. | Lai palielinātu efektivitāti, plaši izvērstu sadarbību ar iedzīvotājiem un gūtu labumu no viņu aktīvas līdzdalības, publiskajām pārvaldes iestādēm tuvāko gadu laikā būs jāspēj optimāli izmantot digitālos datus un elektroniskos saziņas kanālus. Šādas līdzdalības priekšnoteikumi ir atbilstīgi izveidoti publiskie pakalpojumi un atklāti mašīnlasāmie dati visās ekonomikas un pārvaldes jomās. EESK iesaka ieviest plaša klāsta apmācības kursus, kas valsts pārvaldes darbiniekiem ļautu uzlabot digitālās prasmes, tostarp mūsdienīgu pakalpojumu noteikšanas iemaņas, kā arī ekspertu un speciālistu pakalpojumu pasūtīšanas un izmantošanas prasmes. |
| --- | --- |

1.9.

Lai palielinātu efektivitāti, plaši izvērstu sadarbību ar iedzīvotājiem un gūtu labumu no viņu aktīvas līdzdalības, publiskajām pārvaldes iestādēm tuvāko gadu laikā būs jāspēj optimāli izmantot digitālos datus un elektroniskos saziņas kanālus. Šādas līdzdalības priekšnoteikumi ir atbilstīgi izveidoti publiskie pakalpojumi un atklāti mašīnlasāmie dati visās ekonomikas un pārvaldes jomās. EESK iesaka ieviest plaša klāsta apmācības kursus, kas valsts pārvaldes darbiniekiem ļautu uzlabot digitālās prasmes, tostarp mūsdienīgu pakalpojumu noteikšanas iemaņas, kā arī ekspertu un speciālistu pakalpojumu pasūtīšanas un izmantošanas prasmes.

| 1.10. | EESK iesaka publiskajām pārvaldes iestādēm raudzīties, lai būtu iespēja atkārtoti izmantot publisko informāciju un lai publiskā informācija būtu pieejama atklātu mašīnlasāmo datu veidā, taču vienlaikus ir jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi. Iespēja atkārtoti izmantot publisko informāciju ir sevišķi būtiska Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK iesaka publiskajām pārvaldes iestādēm raudzīties, lai būtu iespēja atkārtoti izmantot publisko informāciju un lai publiskā informācija būtu pieejama atklātu mašīnlasāmo datu veidā, taču vienlaikus ir jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi. Iespēja atkārtoti izmantot publisko informāciju ir sevišķi būtiska Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

2.   Komisijas paziņojuma kopsavilkums un konteksts

| 2.1. | Eiropas Savienības dalībvalstīs uz datiem balstītai ekonomikai un digitālajai ekonomikai kopumā ekonomiskajā aspektā ir stratēģiski svarīga nozīme. Visu ekonomikas, valsts pārvaldes, kultūras, sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes jomu darbības pamatu patlaban veido digitālie dati. To inovatīva izmantošana ir galvenais veids, kā palielināt ES ekonomikas produktivitāti. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Savienības dalībvalstīs uz datiem balstītai ekonomikai un digitālajai ekonomikai kopumā ekonomiskajā aspektā ir stratēģiski svarīga nozīme. Visu ekonomikas, valsts pārvaldes, kultūras, sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes jomu darbības pamatu patlaban veido digitālie dati. To inovatīva izmantošana ir galvenais veids, kā palielināt ES ekonomikas produktivitāti.

| 2.2. | Ņemot vērā digitālo datu (iegūti šādā formātā vai digitalizējot cita formāta datus) vispārēju izmantošanu, kā arī to pārsūtīšanas un apstrādes ērtumu, šobrīd datus var uzskatīt par jauniem un ārkārtīgi vērtīgiem sabiedrības un ekonomikas resursiem. |
| --- | --- |

2.2.

Ņemot vērā digitālo datu (iegūti šādā formātā vai digitalizējot cita formāta datus) vispārēju izmantošanu, kā arī to pārsūtīšanas un apstrādes ērtumu, šobrīd datus var uzskatīt par jauniem un ārkārtīgi vērtīgiem sabiedrības un ekonomikas resursiem.

| 2.3. | Mūsdienās digitālos datus veido, apkopo un apstrādā visās tautsaimniecības un sociālajās jomās. Inovatīvu uzņēmumu, kuriem digitālie dati ir darbības pamats un galvenā joma, kļūst arvien vairāk. Uz datiem balstītas ekonomikas īpaši vērtīgs aspekts ir telpiskie un ģeolokācijas dati. |
| --- | --- |

2.3.

Mūsdienās digitālos datus veido, apkopo un apstrādā visās tautsaimniecības un sociālajās jomās. Inovatīvu uzņēmumu, kuriem digitālie dati ir darbības pamats un galvenā joma, kļūst arvien vairāk. Uz datiem balstītas ekonomikas īpaši vērtīgs aspekts ir telpiskie un ģeolokācijas dati.

| 2.4. | IT tirgus segments, kas attīstās visstraujāk, ir lielie dati (big data). Starptautiskās datu korporācijas (International Data Corporation, IDC) pētījumā norādīts, ka 2012.–2017. gadā šajā segmentā saglabāsies gada vidējais izaugsmes pieauguma temps, proti, aptuveni 27 % (tas ir sešas reizes vairāk nekā IKT tirgū kopumā); tā rezultātā jau 2017. gadā lielo datu tehnoloģiju un pakalpojumu pasaules tirgus vērtība sasniegtu EUR 23,7 mljrd. Arī mākoņdatošanas pakalpojumu jomā var sagaidīt ļoti strauju izaugsmi. |
| --- | --- |

2.4.

IT tirgus segments, kas attīstās visstraujāk, ir lielie dati (big data). Starptautiskās datu korporācijas (International Data Corporation, IDC) pētījumā norādīts, ka 2012.–2017. gadā šajā segmentā saglabāsies gada vidējais izaugsmes pieauguma temps, proti, aptuveni 27 % (tas ir sešas reizes vairāk nekā IKT tirgū kopumā); tā rezultātā jau 2017. gadā lielo datu tehnoloģiju un pakalpojumu pasaules tirgus vērtība sasniegtu EUR 23,7 mljrd. Arī mākoņdatošanas pakalpojumu jomā var sagaidīt ļoti strauju izaugsmi.

| 2.5. | Ņemot vērā lietiskā interneta risinājumu un lietojumu attīstību, tai skaitā viedo pilsētu infrastruktūrās, tuvāko gadu laikā saistībā ar lietiskā interneta attīstību paredzams milzīgs datu apjoma pieaugums. Atbilstoši analītisko pētījumu uzņēmumu prognozēm līdz 2020. gadam lietiskā interneta viedo aprīkojumu (smart object) skaits visā pasaulē pieaugs līdz 26 mljrd. eksemplāru, tādējādi vairākkārt pārsniedzot pie interneta pieslēgto datoru skaitu. Kā uzņēmumiem, tā publiskajām pārvaldes iestādēm vajadzēs iemācīties strādāt un radoši izmantot šo milzīgo datu apjoma palielināšanos. |
| --- | --- |

2.5.

Ņemot vērā lietiskā interneta risinājumu un lietojumu attīstību, tai skaitā viedo pilsētu infrastruktūrās, tuvāko gadu laikā saistībā ar lietiskā interneta attīstību paredzams milzīgs datu apjoma pieaugums. Atbilstoši analītisko pētījumu uzņēmumu prognozēm līdz 2020. gadam lietiskā interneta viedo aprīkojumu (smart object) skaits visā pasaulē pieaugs līdz 26 mljrd. eksemplāru, tādējādi vairākkārt pārsniedzot pie interneta pieslēgto datoru skaitu. Kā uzņēmumiem, tā publiskajām pārvaldes iestādēm vajadzēs iemācīties strādāt un radoši izmantot šo milzīgo datu apjoma palielināšanos.

| 2.6. | Ārkārtīgi būtisks jautājums ir nodrošināt, ka ES dalībvalstu ekonomika, tai skaitā inovatīvi uzņēmumi, kas nodrošina risinājumus attiecīgajās jomās, kā arī uzņēmumi no visiem pārējiem ES ekonomikas sektoriem, kuri izmanto šos risinājumus savā darbībā, spēj gūt labumu no milzīgā ekonomikas potenciāla, kas saistīts ar lielajiem datiem un lietisko internetu. |
| --- | --- |

2.6.

Ārkārtīgi būtisks jautājums ir nodrošināt, ka ES dalībvalstu ekonomika, tai skaitā inovatīvi uzņēmumi, kas nodrošina risinājumus attiecīgajās jomās, kā arī uzņēmumi no visiem pārējiem ES ekonomikas sektoriem, kuri izmanto šos risinājumus savā darbībā, spēj gūt labumu no milzīgā ekonomikas potenciāla, kas saistīts ar lielajiem datiem un lietisko internetu.

| 2.7. | Paziņojumā Eiropas Komisija vērš uzmanību uz nepieciešamību veidot vidi, kas ļauj darboties mākoņdatošanai un augstas veiktspējas skaitļošanas (HPC) infrastruktūrai, kā arī platformām un pakalpojumiem, kuros šie risinājumi tiek izmantoti. Komisija ir aplēsusi (1), ka līdz 2020. gadam mākoņdatošanas pakalpojumi var sekmēt jaunu darbvietu skaita pieaugumu Eiropā par 2,5 milj. un palielināt ES dalībvalstu IKP par EUR 160 miljrd. |
| --- | --- |

2.7.

Paziņojumā Eiropas Komisija vērš uzmanību uz nepieciešamību veidot vidi, kas ļauj darboties mākoņdatošanai un augstas veiktspējas skaitļošanas (HPC) infrastruktūrai, kā arī platformām un pakalpojumiem, kuros šie risinājumi tiek izmantoti. Komisija ir aplēsusi (1), ka līdz 2020. gadam mākoņdatošanas pakalpojumi var sekmēt jaunu darbvietu skaita pieaugumu Eiropā par 2,5 milj. un palielināt ES dalībvalstu IKP par EUR 160 miljrd.

| 2.8. | Komisija uzskata, ka attīstības galvenais elements ir arī uz datiem balstīta inovācija (data-driven innovation, DDI) jeb uzņēmumu un valsts pārvaldes spēja radoši izmantot informāciju, kas iegūta no padziļinātas datu analīzes, tai skaitā arī no datiem, kuri pieejami publiskās informācijas atkārtotas izmantošanas ietvaros. Datu atklāšana un atkārtota izmantošana var dot ES dalībvalstīm ienākumus EUR 40 mljrd. apmērā gadā; savukārt kopējie tiešie un netiešie ekonomikas ieguvumi, kas rodas no publiskā sektora informācijas piemērošanas un izmantošanas 27 ES dalībvalstu ekonomikā, tiek lēsti EUR 140 mljrd. apmērā gadā (2). |
| --- | --- |

2.8.

Komisija uzskata, ka attīstības galvenais elements ir arī uz datiem balstīta inovācija (data-driven innovation, DDI) jeb uzņēmumu un valsts pārvaldes spēja radoši izmantot informāciju, kas iegūta no padziļinātas datu analīzes, tai skaitā arī no datiem, kuri pieejami publiskās informācijas atkārtotas izmantošanas ietvaros. Datu atklāšana un atkārtota izmantošana var dot ES dalībvalstīm ienākumus EUR 40 mljrd. apmērā gadā; savukārt kopējie tiešie un netiešie ekonomikas ieguvumi, kas rodas no publiskā sektora informācijas piemērošanas un izmantošanas 27 ES dalībvalstu ekonomikā, tiek lēsti EUR 140 mljrd. apmērā gadā (2).

| 2.9. | Eiropas Komisija uzsver, ka šajā nolūkā būs vajadzīgs augsti kvalificētu speciālistu darbs, atklāto datu plaša piemērošana un atbilstīga tiesiskā regulējuma izstrāde par datu īpašumtiesībām, to aizsardzību un veidiem, kā nodrošināt datu pieejamību. |
| --- | --- |

2.9.

Eiropas Komisija uzsver, ka šajā nolūkā būs vajadzīgs augsti kvalificētu speciālistu darbs, atklāto datu plaša piemērošana un atbilstīga tiesiskā regulējuma izstrāde par datu īpašumtiesībām, to aizsardzību un veidiem, kā nodrošināt datu pieejamību.

| 2.10. | Svarīga loma šo mērķu īstenošanā būs ES programmai “Apvārsnis 2020” un valstu programmām pētījumu un inovācijas finansēšanai, kā arī uzņēmējdarbības stimulēšanai un inovāciju veicināšanai nozarēs. |
| --- | --- |

2.10.

Svarīga loma šo mērķu īstenošanā būs ES programmai “Apvārsnis 2020” un valstu programmām pētījumu un inovācijas finansēšanai, kā arī uzņēmējdarbības stimulēšanai un inovāciju veicināšanai nozarēs.

| 2.11. | Eiropas Komisija dažādos veidos atbalstīs digitālo uzņēmējdarbību Eiropā, tai skaitā sekmējot brīvu piekļuvi datiem, atvieglojot piekļuvi mākoņdatošanai, atbalstot vietējo datu inkubatoru saikni un kompetences, arī Digitālo prasmju un darbvietu lielās koalīcijas ietvaros. |
| --- | --- |

2.11.

Eiropas Komisija dažādos veidos atbalstīs digitālo uzņēmējdarbību Eiropā, tai skaitā sekmējot brīvu piekļuvi datiem, atvieglojot piekļuvi mākoņdatošanai, atbalstot vietējo datu inkubatoru saikni un kompetences, arī Digitālo prasmju un darbvietu lielās koalīcijas ietvaros.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK kopumā atbalsta un atzinīgi vērtē uz datiem balstītās ekonomikas iezīmes, kas ieskicētas Komisijas paziņojumā. Kā norādīts paziņojumā, datu analīze nozīmē labākus rezultātus, procedūras un lēmumus, un tas stimulē inovāciju un jaunu risinājumu izstrādi, kā arī ļauj paredzēt tendences un gatavoties turpmākajai notikumu attīstībai. Tomēr EESK vērš uzmanību uz to, ka paziņojumā nav skaidri formulēta Komisijas darbību stratēģija, kā Eiropas Savienībā izveidot šādu ekonomiku. |
| --- | --- |

3.1.

EESK kopumā atbalsta un atzinīgi vērtē uz datiem balstītās ekonomikas iezīmes, kas ieskicētas Komisijas paziņojumā. Kā norādīts paziņojumā, datu analīze nozīmē labākus rezultātus, procedūras un lēmumus, un tas stimulē inovāciju un jaunu risinājumu izstrādi, kā arī ļauj paredzēt tendences un gatavoties turpmākajai notikumu attīstībai. Tomēr EESK vērš uzmanību uz to, ka paziņojumā nav skaidri formulēta Komisijas darbību stratēģija, kā Eiropas Savienībā izveidot šādu ekonomiku.

| 3.2. | EESK norāda, cik svarīgi ir daži paziņojumā ierosinātie pasākumi, kas paredz attīstīt infrastruktūras (plašā nozīmē), kuras nepieciešamas uz datiem balstītas ekonomikas funkcionēšanai, un jo īpaši attiecībā uz






  — | iespēju piekļūt nepieciešamai un uzticamai infrastruktūrai, kas nodrošina datu apkopošanas, apstrādes un izmantošanas sistēmu sadarbspēju, tai skaitā tās infrastruktūras pieejamība, kura plaši izmanto efektīvus un drošus mākoņdatošanas risinājumus un pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

3.2.

EESK norāda, cik svarīgi ir daži paziņojumā ierosinātie pasākumi, kas paredz attīstīt infrastruktūras (plašā nozīmē), kuras nepieciešamas uz datiem balstītas ekonomikas funkcionēšanai, un jo īpaši attiecībā uz

—

iespēju piekļūt nepieciešamai un uzticamai infrastruktūrai, kas nodrošina datu apkopošanas, apstrādes un izmantošanas sistēmu sadarbspēju, tai skaitā tās infrastruktūras pieejamība, kura plaši izmanto efektīvus un drošus mākoņdatošanas risinājumus un pakalpojumus,

| — | augstas kvalitātes uzticamu datu kopu pieejamību, |
| --- | --- |

—

augstas kvalitātes uzticamu datu kopu pieejamību,

| — | atbilstīgiem apstākļiem un tiesisko, organizatorisko un izglītības satvaru, kā arī darba nosacījumiem, kas nodrošina dažādu ieinteresēto dalībnieku sadarbību ar mērķi nodrošināt prasmju atbilstīgu līmeni un izstrādāt risinājumus, kuru pamatā ir inovatīva datu izmantošana, |
| --- | --- |

—

atbilstīgiem apstākļiem un tiesisko, organizatorisko un izglītības satvaru, kā arī darba nosacījumiem, kas nodrošina dažādu ieinteresēto dalībnieku sadarbību ar mērķi nodrošināt prasmju atbilstīgu līmeni un izstrādāt risinājumus, kuru pamatā ir inovatīva datu izmantošana,

| — | atbalstu politikai un tāda tiesiskā regulējuma izveidi, kas stimulē mašīnlasāmā formātā pieejamu atklāto datu inovatīvu izmantošanu visos ekonomikas un pārvaldības sektoros. |
| --- | --- |

—

atbalstu politikai un tāda tiesiskā regulējuma izveidi, kas stimulē mašīnlasāmā formātā pieejamu atklāto datu inovatīvu izmantošanu visos ekonomikas un pārvaldības sektoros.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atbalsta to mehānismu un līdzekļu izvēršanu un izmantošanu, kas ir noteikti programmā “Apvārsnis 2020”, un jo īpaši tos, kuri ļaus piekļūt tādiem pakalpojumu platformu risinājumiem kā PaaS (Platform as a Service – platforma kā pakalpojums), SaaS (Software as a Service – programmatūra kā pakalpojums), IaaS (Infrastructure as a Service – tehniska infrastruktūra kā pakalpojums) un arī citām platformām, kuru pamatā ir publiski, privāti un hibrīdi mākoņdatošanas risinājumi. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atbalsta to mehānismu un līdzekļu izvēršanu un izmantošanu, kas ir noteikti programmā “Apvārsnis 2020”, un jo īpaši tos, kuri ļaus piekļūt tādiem pakalpojumu platformu risinājumiem kā PaaS (Platform as a Service – platforma kā pakalpojums), SaaS (Software as a Service – programmatūra kā pakalpojums), IaaS (Infrastructure as a Service – tehniska infrastruktūra kā pakalpojums) un arī citām platformām, kuru pamatā ir publiski, privāti un hibrīdi mākoņdatošanas risinājumi.

| 4.2. | Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos par šo tematu, EESK atbalsta darbības, kas vērstas uz Eiropas mākoņdatošanas stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

4.2.

Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos par šo tematu, EESK atbalsta darbības, kas vērstas uz Eiropas mākoņdatošanas stratēģijas īstenošanu.

| 4.3. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas ierosināto līgumisko publiskā un privātā sektora partnerību, bet uzskata, ka ir svarīgi skaidri formulēt ilgtermiņa stratēģijas un ar tām saistīto pētniecības, izstrādes un finansēšanas politiku. |
| --- | --- |

4.3.

EESK atbalsta Eiropas Komisijas ierosināto līgumisko publiskā un privātā sektora partnerību, bet uzskata, ka ir svarīgi skaidri formulēt ilgtermiņa stratēģijas un ar tām saistīto pētniecības, izstrādes un finansēšanas politiku.

| 4.4. | EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību nodrošināt atbilstīgu finansējumu pētniecībai un izstrādei tajās nozarēs, kurās tuvākajos gados notiks visātrākā attīstība un kuras ir svarīgas, lai ES ekonomika saglabātu konkurētspēju pasaules līmenī. Tās galvenokārt ir šādas: lielo datu apstrāde, lietiskais internets un jauni elektronisko sakaru tīkli (nākamās paaudzes tīkli), tostarp tie, kas izmanto pašreiz izstrādē esošās piektās (5G) un turpmāko paaudžu tehnoloģijas, kā arī kiberdrošības jautājumi. |
| --- | --- |

4.4.

EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību nodrošināt atbilstīgu finansējumu pētniecībai un izstrādei tajās nozarēs, kurās tuvākajos gados notiks visātrākā attīstība un kuras ir svarīgas, lai ES ekonomika saglabātu konkurētspēju pasaules līmenī. Tās galvenokārt ir šādas: lielo datu apstrāde, lietiskais internets un jauni elektronisko sakaru tīkli (nākamās paaudzes tīkli), tostarp tie, kas izmanto pašreiz izstrādē esošās piektās (5G) un turpmāko paaudžu tehnoloģijas, kā arī kiberdrošības jautājumi.

| 4.5. | EESK uzsver, ka svarīga ir lielo datu apstrādes rezultātu, kā arī datu analīzes sistēmu un meklēšanas sistēmu precizitāte un uzticamība. Tāpēc ir jāatbalsta pētījumi un izstrāde, tai skaitā semantisko meklējumu, ģeotelpisku datu analīzes un masveida datu ātras apstrādes jomā. Ņemot vēra tendences, ka dalībvalstis un arī Padome samazina budžeta izdevumus (no 9 mljrd. uz 1,4 mljrd.), ļoti svarīga ir nepieciešamība nodrošināt atbilstīgus līdzekļus pētniecībai. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzsver, ka svarīga ir lielo datu apstrādes rezultātu, kā arī datu analīzes sistēmu un meklēšanas sistēmu precizitāte un uzticamība. Tāpēc ir jāatbalsta pētījumi un izstrāde, tai skaitā semantisko meklējumu, ģeotelpisku datu analīzes un masveida datu ātras apstrādes jomā. Ņemot vēra tendences, ka dalībvalstis un arī Padome samazina budžeta izdevumus (no 9 mljrd. uz 1,4 mljrd.), ļoti svarīga ir nepieciešamība nodrošināt atbilstīgus līdzekļus pētniecībai.

| 4.6. | Digitālajā ekonomikā ļoti svarīgi ir finansēt darbību izstrādes jomā un inovatīvus jaunizveidotos uzņēmumus, jo finanšu mehānismu, kas būtu pielāgoti šādām vajadzībām, joprojām nav daudz. Jauno tehnoloģiju sektoru finansēšanai jānotiek, lietpratīgi apvienojot programmas “Apvārsnis 2020”, citu ES galveno pētniecības programmu līdzekļus un dalībvalstu budžeta līdzekļus, kā arī mudinot privātos uzņēmumus īstenot stratēģisku sadarbību ar līgumisku publiskā un privātā sektora partnerību starpniecību. |
| --- | --- |

4.6.

Digitālajā ekonomikā ļoti svarīgi ir finansēt darbību izstrādes jomā un inovatīvus jaunizveidotos uzņēmumus, jo finanšu mehānismu, kas būtu pielāgoti šādām vajadzībām, joprojām nav daudz. Jauno tehnoloģiju sektoru finansēšanai jānotiek, lietpratīgi apvienojot programmas “Apvārsnis 2020”, citu ES galveno pētniecības programmu līdzekļus un dalībvalstu budžeta līdzekļus, kā arī mudinot privātos uzņēmumus īstenot stratēģisku sadarbību ar līgumisku publiskā un privātā sektora partnerību starpniecību.

| 4.7. | Lai izmantotu uz datiem balstītas ekonomikas potenciālu, ļoti svarīgi ir pārkvalificēt darbiniekus tā, lai viņiem būtu darba iemaņas jaunās profesijās un progresīvās ekonomikas nozarēs. Tas ir jo svarīgāk tāpēc, ka saskaņā ar prognozēm 2020. gadā digitālās zināšanas un prasmes būs vajadzīgas 80 % darbvietu. |
| --- | --- |

4.7.

Lai izmantotu uz datiem balstītas ekonomikas potenciālu, ļoti svarīgi ir pārkvalificēt darbiniekus tā, lai viņiem būtu darba iemaņas jaunās profesijās un progresīvās ekonomikas nozarēs. Tas ir jo svarīgāk tāpēc, ka saskaņā ar prognozēm 2020. gadā digitālās zināšanas un prasmes būs vajadzīgas 80 % darbvietu.

| 4.8. | EESK uzskata, ka vajag lielāku uzsvaru likt uz izglītību, kas visus nodrošina ar atbilstīgām digitālajām prasmēm un iemaņām izmantot digitālās iekārtas un pakalpojumus, kuriem ir arvien lielāka nozīme ekonomikā un sociālajā dzīvē, pārvaldē un kultūras jomā. Šai izglītībai jāietver visi posmi un veidi: no sākumskolas līdz pat turpināmizglītībai jeb pieaugušo izglītībai. |
| --- | --- |

4.8.

EESK uzskata, ka vajag lielāku uzsvaru likt uz izglītību, kas visus nodrošina ar atbilstīgām digitālajām prasmēm un iemaņām izmantot digitālās iekārtas un pakalpojumus, kuriem ir arvien lielāka nozīme ekonomikā un sociālajā dzīvē, pārvaldē un kultūras jomā. Šai izglītībai jāietver visi posmi un veidi: no sākumskolas līdz pat turpināmizglītībai jeb pieaugušo izglītībai.

| 4.9. | EESK uzsver, ka vajag izstrādāt jaunu tiesisko regulējumu un reglamentējošus pasākumus, kas būtu pielāgoti gaidāmajām pārmaiņām un atbilstu uz datiem balstītas ekonomikas attīstības vajadzībām. |
| --- | --- |

4.9.

EESK uzsver, ka vajag izstrādāt jaunu tiesisko regulējumu un reglamentējošus pasākumus, kas būtu pielāgoti gaidāmajām pārmaiņām un atbilstu uz datiem balstītas ekonomikas attīstības vajadzībām.

| 4.10. | Regulējuma politikas ietvaros un ņemot vērā Komitejas atzinumu par interneta pārvaldību (TEN/549), EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš vērtību ķēdes pārvaldībai internetā, lai visiem pakalpojumu sniedzējiem un satura piegādātājiem, kuri piedalās šajā ķēdē, nodrošinātu ieguldījumu apmēram atbilstīgu peļņu no digitālajiem pakalpojumiem un produktiem. |
| --- | --- |

4.10.

Regulējuma politikas ietvaros un ņemot vērā Komitejas atzinumu par interneta pārvaldību (TEN/549), EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš vērtību ķēdes pārvaldībai internetā, lai visiem pakalpojumu sniedzējiem un satura piegādātājiem, kuri piedalās šajā ķēdē, nodrošinātu ieguldījumu apmēram atbilstīgu peļņu no digitālajiem pakalpojumiem un produktiem.

| 4.11. | EESK vērš uzmanību uz to, ka vajag atbilstīgi ieviest mehānismus, kas aprakstīti un paredzēti, piemēram, eIDAS regulā, un kuru mērķis ir palielināt uzticēšanos digitālajai ekonomikai, nodrošinot konsekventu ES tiesisko pamatu uzņēmumu, iedzīvotāju un valsts pārvaldes iestāžu savstarpējiem elektroniskiem darījumiem. |
| --- | --- |

4.11.

EESK vērš uzmanību uz to, ka vajag atbilstīgi ieviest mehānismus, kas aprakstīti un paredzēti, piemēram, eIDAS regulā, un kuru mērķis ir palielināt uzticēšanos digitālajai ekonomikai, nodrošinot konsekventu ES tiesisko pamatu uzņēmumu, iedzīvotāju un valsts pārvaldes iestāžu savstarpējiem elektroniskiem darījumiem.

| 4.12. | Šajā kontekstā īpaši svarīgi ir norādīt uz acīmredzamu strupceļu iestāžu sarunās attiecībā uz regulu par datu aizsardzību, jo īpaši saistībā ar aspektiem, kam ir būtiska nozīme, lai pilnībā attīstītu uz datiem balstītas ekonomikas potenciālu; šī regula Padomē bloķēta jau mēnešiem ilgi, un risinājums joprojām nav atrasts, un tas nepārprotami kaitē visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

4.12.

Šajā kontekstā īpaši svarīgi ir norādīt uz acīmredzamu strupceļu iestāžu sarunās attiecībā uz regulu par datu aizsardzību, jo īpaši saistībā ar aspektiem, kam ir būtiska nozīme, lai pilnībā attīstītu uz datiem balstītas ekonomikas potenciālu; šī regula Padomē bloķēta jau mēnešiem ilgi, un risinājums joprojām nav atrasts, un tas nepārprotami kaitē visām ieinteresētajām personām.

| 4.13. | Jaunajā tiesiskajā regulējumā, no vienas puses, jānodrošina to uzņēmumu attīstības iespējas, kas ir tirgus dalībnieki, kā arī jāatbalsta inovācija un konkurētspēja, taču, no otras puses, jāgarantē ekonomikas aprites drošums, patērētāju tiesību un privātuma aizsardzība. Kiberdrošības jautājumi ir ārkārtīgi svarīgi tāpēc, ka datortīklos un mākoņdatošanā būs arvien vairāk ļoti nozīmīgu datu, kas attiecas uz ekonomiku un sabiedrību, tai skaitā arī konfidenciālu (piemēram, medicīnas) datu. |
| --- | --- |

4.13.

Jaunajā tiesiskajā regulējumā, no vienas puses, jānodrošina to uzņēmumu attīstības iespējas, kas ir tirgus dalībnieki, kā arī jāatbalsta inovācija un konkurētspēja, taču, no otras puses, jāgarantē ekonomikas aprites drošums, patērētāju tiesību un privātuma aizsardzība. Kiberdrošības jautājumi ir ārkārtīgi svarīgi tāpēc, ka datortīklos un mākoņdatošanā būs arvien vairāk ļoti nozīmīgu datu, kas attiecas uz ekonomiku un sabiedrību, tai skaitā arī konfidenciālu (piemēram, medicīnas) datu.

| 4.14. | EESK norāda, ka paziņojumā salīdzinoši neliela uzmanība veltīta datu īpašumtiesību jautājumiem, kā arī nepieciešamībai izstrādāt tādus jaunus risinājumus intelektuālā īpašuma aizsardzībai, kas būtu pielāgoti digitālās ekonomikas vajadzībām, tai skaitā arī to radošo nozaru vajadzībām, kuras tuvāko gadu laikā kļūs par vienu no dinamiskās attīstības sektoriem. |
| --- | --- |

4.14.

EESK norāda, ka paziņojumā salīdzinoši neliela uzmanība veltīta datu īpašumtiesību jautājumiem, kā arī nepieciešamībai izstrādāt tādus jaunus risinājumus intelektuālā īpašuma aizsardzībai, kas būtu pielāgoti digitālās ekonomikas vajadzībām, tai skaitā arī to radošo nozaru vajadzībām, kuras tuvāko gadu laikā kļūs par vienu no dinamiskās attīstības sektoriem.

| 4.15. | EESK ir gatava sadarboties ar citām organizācijām, lai, piemēram, vairotu patērētāju uzticēšanos digitālās ekonomikas pakalpojumiem, izstrādātu ilgtermiņa programmas un stratēģijas, kā arī to īstenošanu sekmējošas izglītības programmas. |
| --- | --- |

4.15.

EESK ir gatava sadarboties ar citām organizācijām, lai, piemēram, vairotu patērētāju uzticēšanos digitālās ekonomikas pakalpojumiem, izstrādātu ilgtermiņa programmas un stratēģijas, kā arī to īstenošanu sekmējošas izglītības programmas.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Paziņojums “Mākoņdatošanas potenciāla atraisīšana Eiropā” (COM(2012) 529 final).

1

(2)  Paziņojums “Atklātie dati. Inovācijas, izaugsmes un pārredzamas pārvaldības dzinējspēks”, COM(2011) 882 final.

2

---

| 23.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/66

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (kodificēta redakcija)”

(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

(2015/C 242/12)

Eiropas Parlaments 2014. gada 20. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (kodificēta redakcija)”

COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī (2015. gada 21. janvāra sēdē), ar 219 balsīm par, 1 balsi pret un 10 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---