# Az Európai Unió C 26/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 26 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. január 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 26

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. január 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 26/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2017/C 26/02 | Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően közzétett bizottsági közlemény az AT.40153 – Elektronikus könyvekre vonatkozó MFN-záradékok és kapcsolódó kérdések ügyben | 2 |
| 2017/C 26/03 | A Bizottság közleménye az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkének végrehajtásáról (A rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírások címének és hivatkozásának közzététele) (
  1
  ) | 5 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2017/C 26/04 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás áru- és postaiküldemény-szállító, menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 6 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2017/C 26/05 | Nem állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében | 7 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 26/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2017/C 26/02

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően közzétett bizottsági közlemény az AT.40153 – Elektronikus könyvekre vonatkozó MFN-záradékok és kapcsolódó kérdések ügyben

2

2017/C 26/03

A Bizottság közleménye az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkének végrehajtásáról (A rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírások címének és hivatkozásának közzététele) (
  1
  )

A rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírások címének és hivatkozásának közzététele

1

5

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2017/C 26/04

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás áru- és postaiküldemény-szállító, menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

6

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2017/C 26/05

Nem állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében

7

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 26/06 | Pályázati felhívás – EACEA/04/2017 – Az Erasmus+ program keretében – KA 2 – Együttműködés az innováció és a bevált gyakorlatok cseréje terén – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek | 8 |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-bíróság |
| 2017/C 26/07 | A Norges Høyesterett 2016. február 19-i tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Ski Taxi SA, Follo Taxi SA og Ski Follo Taxidrift AS kontra staten v/Konkurransetilsynet ügyben (E-3/16. sz. ügy) | 16 |
| 2017/C 26/08 | A norvég iparjogvédelmi jogi fellebbezési tanács 2016. március 22-i tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz egy, az oslói önkormányzat által benyújtott fellebbezés ügyében (E-5/16. sz. ügy) | 17 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 26/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8347 – EQT Fund Management/Getec Energie Holding/Getec Target Companies) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 18 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 26/06

Pályázati felhívás – EACEA/04/2017 – Az Erasmus+ program keretében – KA 2 – Együttműködés az innováció és a bevált gyakorlatok cseréje terén – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek

8

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

2017/C 26/07

A Norges Høyesterett 2016. február 19-i tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Ski Taxi SA, Follo Taxi SA og Ski Follo Taxidrift AS kontra staten v/Konkurransetilsynet ügyben (E-3/16. sz. ügy)

16

2017/C 26/08

A norvég iparjogvédelmi jogi fellebbezési tanács 2016. március 22-i tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz egy, az oslói önkormányzat által benyújtott fellebbezés ügyében (E-5/16. sz. ügy)

17

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 26/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8347 – EQT Fund Management/Getec Energie Holding/Getec Target Companies) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. január 25.

(2017/C 26/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0743 |
| JPY | Japán yen | 121,79 |
| DKK | Dán korona | 7,4366 |
| GBP | Angol font | 0,85323 |
| SEK | Svéd korona | 9,4833 |
| CHF | Svájci frank | 1,0732 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,9453 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,022 |
| HUF | Magyar forint | 309,72 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3641 |
| RON | Román lej | 4,4986 |
| TRY | Török líra | 4,1082 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4213 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4070 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,3343 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,4789 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5238 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 251,45 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,2587 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3935 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4978 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 319,89 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7608 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,326 |
| RUB | Orosz rubel | 63,6282 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,848 |
| BRL | Brazil real | 3,4057 |
| MXN | Mexikói peso | 23,0674 |
| INR | Indiai rúpia | 73,1385 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0743

JPY

Japán yen

121,79

DKK

Dán korona

7,4366

GBP

Angol font

0,85323

SEK

Svéd korona

9,4833

CHF

Svájci frank

1,0732

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,9453

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,022

HUF

Magyar forint

309,72

PLN

Lengyel zloty

4,3641

RON

Román lej

4,4986

TRY

Török líra

4,1082

AUD

Ausztrál dollár

1,4213

CAD

Kanadai dollár

1,4070

HKD

Hongkongi dollár

8,3343

NZD

Új-zélandi dollár

1,4789

SGD

Szingapúri dollár

1,5238

KRW

Dél-Koreai won

1 251,45

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,2587

CNY

Kínai renminbi

7,3935

HRK

Horvát kuna

7,4978

IDR

Indonéz rúpia

14 319,89

MYR

Maláj ringgit

4,7608

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,326

RUB

Orosz rubel

63,6282

THB

Thaiföldi baht

37,848

BRL

Brazil real

3,4057

MXN

Mexikói peso

23,0674

INR

Indiai rúpia

73,1385

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/2

---

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően közzétett bizottsági közlemény az AT.40153 – Elektronikus könyvekre vonatkozó MFN-záradékok és kapcsolódó kérdések ügyben

(2017/C 26/02)

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, amennyiben a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el és azt mondja ki, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, amennyiben a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el és azt mondja ki, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható.

| (2) | Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság közzéteszi az ügy tömör összefoglalóját és a kötelezettségvállalások fő tartalmát. Az érdekelt harmadik felek a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság közzéteszi az ügy tömör összefoglalóját és a kötelezettségvállalások fő tartalmát. Az érdekelt harmadik felek a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be észrevételeiket.

2.   AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÓJA

| (3) | 2016. december 9-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében előzetes értékelést fogadott el az Amazon.com, Inc., és kapcsolódó vállalkozásai, köztük az Amazon EU S.à.r.l., az Amazon Media EU S.à.r.l. és az Amazon Digital Services Inc. (a továbbiakban együttesen: Amazon) által az EGT területén az elektronikus könyvek fogyasztók részére történő kiskereskedelmi forgalmazásával kapcsolatban folytatott állítólagos jogsértésekről. |
| --- | --- |

(3)

2016. december 9-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében előzetes értékelést fogadott el az Amazon.com, Inc., és kapcsolódó vállalkozásai, köztük az Amazon EU S.à.r.l., az Amazon Media EU S.à.r.l. és az Amazon Digital Services Inc. (a továbbiakban együttesen: Amazon) által az EGT területén az elektronikus könyvek fogyasztók részére történő kiskereskedelmi forgalmazásával kapcsolatban folytatott állítólagos jogsértésekről.

| (4) | Az előzetes értékelés szerint az Amazon valószínűleg erőfölényben van az angol és német nyelvű e-könyvek fogyasztók részére történő kiskereskedelmi forgalmazásának érintett piacán az EGT-ben. Az előzetes értékelésben a Bizottság aggályát fejezte ki amiatt, hogy az Amazon valószínűleg visszaélt potenciális erőfölényével, megszegve a Szerződés 102. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét azzal, hogy megkövetelte az elektronikus könyvek beszállítóitól (2), hogy i. értesítsék az Amazont, ha máshol kedvezményesebb vagy eltérő feltételeket nyújtanak és/vagy ii. az Amazonnak olyan feltételeket biztosítsanak, amelyek közvetlenül vagy közvetve egy másik elektronikuskönyv-kiskereskedő részére kínált feltételektől függenek (3) (a továbbiakban együttesen: paritási rendelkezések). A Bizottság előzetes aggályai a következő paritási rendelkezésekre összpontosítanak: |
| --- | --- |

(4)

Az előzetes értékelés szerint az Amazon valószínűleg erőfölényben van az angol és német nyelvű e-könyvek fogyasztók részére történő kiskereskedelmi forgalmazásának érintett piacán az EGT-ben. Az előzetes értékelésben a Bizottság aggályát fejezte ki amiatt, hogy az Amazon valószínűleg visszaélt potenciális erőfölényével, megszegve a Szerződés 102. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét azzal, hogy megkövetelte az elektronikus könyvek beszállítóitól (2), hogy i. értesítsék az Amazont, ha máshol kedvezményesebb vagy eltérő feltételeket nyújtanak és/vagy ii. az Amazonnak olyan feltételeket biztosítsanak, amelyek közvetlenül vagy közvetve egy másik elektronikuskönyv-kiskereskedő részére kínált feltételektől függenek (3) (a továbbiakban együttesen: paritási rendelkezések). A Bizottság előzetes aggályai a következő paritási rendelkezésekre összpontosítanak:

| (5) | Azok a záradékok, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az elektronikus könyvek egy adott üzleti modell szerinti forgalmazására vonatkozóan olyan feltételeket jelentsen be és nyújtson az Amazonnak, amelyeket az elektronikuskönyv-beszállító azon üzleti modell szerint egy, az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedőnek nyújt (a továbbiakban: üzletimodell-paritás). |
| --- | --- |

(5)

Azok a záradékok, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az elektronikus könyvek egy adott üzleti modell szerinti forgalmazására vonatkozóan olyan feltételeket jelentsen be és nyújtson az Amazonnak, amelyeket az elektronikuskönyv-beszállító azon üzleti modell szerint egy, az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedőnek nyújt (a továbbiakban: üzletimodell-paritás).

| (6) | Azok a záradékok, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy i. egy meghatározott területen belül és/vagy egy konkrét időpontban és órában bocsásson az Amazon rendelkezésére egy adott elektronikus könyvet, amelyet az adott elektronikuskönyv-beszállító az Amazontól eltérő bármely más elektronikuskönyv-kiskereskedő részére forgalmaz (a továbbiakban: választékparitás) és/vagy ii. egy vagy több könyvre vonatkozó olyan jellemzőt, funkcionalitást, használati szabályt, elemet vagy tartalmat, annak eredményeként, hogy az elektronikuskönyv-beszállító ezt a jellemzőt, funkcionalitást, használati szabályt, elemet vagy tartalmat arra a könyvre vonatkozóan az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedő számára biztosította (a továbbiakban: jellemzői paritás). |
| --- | --- |

(6)

Azok a záradékok, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy i. egy meghatározott területen belül és/vagy egy konkrét időpontban és órában bocsásson az Amazon rendelkezésére egy adott elektronikus könyvet, amelyet az adott elektronikuskönyv-beszállító az Amazontól eltérő bármely más elektronikuskönyv-kiskereskedő részére forgalmaz (a továbbiakban: választékparitás) és/vagy ii. egy vagy több könyvre vonatkozó olyan jellemzőt, funkcionalitást, használati szabályt, elemet vagy tartalmat, annak eredményeként, hogy az elektronikuskönyv-beszállító ezt a jellemzőt, funkcionalitást, használati szabályt, elemet vagy tartalmat arra a könyvre vonatkozóan az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedő számára biztosította (a továbbiakban: jellemzői paritás).

| (7) | Azok a záradékok, amelyek i. előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy olyan ügynöki árat állapítson meg az Amazon számára, amelyet az elektronikuskönyv-beszállító által az Amazontól eltérő bármely más elektronikuskönyv-kiskereskedő részére megállapított (vagy egy elektronikuskönyv-kiskereskedő által felszámított) ártól vagy az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedő által a fogyasztók részére megállapított viszonteladói ártól (közvetítői árparitás) függ, és/vagy ii. amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az Amazonnak promóciós ügynöki árat, promóciós nagykereskedői árat vagy promóciós tartalmat nyújtson, amikor az adott beszállító promóciós ügynöki árakat, promóciós nagykereskedelmi árakat vagy promóciós tartalmakat az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedőn keresztül nyújt (promóciós paritás), és/vagy iii. olyan hitelállományt biztosít, amelyet az Amazon belátása szerint használhat diszkont ügynöki árakra az adott elektronikuskönyv-beszállító által szállított bármilyen elektronikus könyv tekintetében. A hitelállomány kiszámítására az elektronikuskönyv-beszállító által az elektronikus könyveire az Amazonon meghatározott viszonteladói árak és a más elektronikuskönyv-kiskereskedőknél hozzáférhető könyvek viszonteladói árai közötti különbség alapján kerül sor. Az elektronikuskönyv-beszállító bevételeit és az Amazon jutalékait a diszkontált ügynökségi ár alapján számították ki (a továbbiakban: diszkontösszevonási kötelezettség). |
| --- | --- |

(7)

Azok a záradékok, amelyek i. előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy olyan ügynöki árat állapítson meg az Amazon számára, amelyet az elektronikuskönyv-beszállító által az Amazontól eltérő bármely más elektronikuskönyv-kiskereskedő részére megállapított (vagy egy elektronikuskönyv-kiskereskedő által felszámított) ártól vagy az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedő által a fogyasztók részére megállapított viszonteladói ártól (közvetítői árparitás) függ, és/vagy ii. amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az Amazonnak promóciós ügynöki árat, promóciós nagykereskedői árat vagy promóciós tartalmat nyújtson, amikor az adott beszállító promóciós ügynöki árakat, promóciós nagykereskedelmi árakat vagy promóciós tartalmakat az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedőn keresztül nyújt (promóciós paritás), és/vagy iii. olyan hitelállományt biztosít, amelyet az Amazon belátása szerint használhat diszkont ügynöki árakra az adott elektronikuskönyv-beszállító által szállított bármilyen elektronikus könyv tekintetében. A hitelállomány kiszámítására az elektronikuskönyv-beszállító által az elektronikus könyveire az Amazonon meghatározott viszonteladói árak és a más elektronikuskönyv-kiskereskedőknél hozzáférhető könyvek viszonteladói árai közötti különbség alapján kerül sor. Az elektronikuskönyv-beszállító bevételeit és az Amazon jutalékait a diszkontált ügynökségi ár alapján számították ki (a továbbiakban: diszkontösszevonási kötelezettség).

| (8) | Azok a rendelkezések, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az Amazonnak olyan nagykereskedelmi árakat adjon meg, amelyek minden körülmények között az elektronikuskönyv-beszállító által az Amazontól eltérő bármilyen más elektronikuskönyv-kiskereskedőnek megadott nagykereskedelmi/ügynöki ártól függ, vagy az Amazontól eltérő bármilyen más elektronikuskönyv-kiskereskedő által a fogyasztóknak felszámított viszonteladói ártól függ (a továbbiakban: nagykereskedelmi árparitás). |
| --- | --- |

(8)

Azok a rendelkezések, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az Amazonnak olyan nagykereskedelmi árakat adjon meg, amelyek minden körülmények között az elektronikuskönyv-beszállító által az Amazontól eltérő bármilyen más elektronikuskönyv-kiskereskedőnek megadott nagykereskedelmi/ügynöki ártól függ, vagy az Amazontól eltérő bármilyen más elektronikuskönyv-kiskereskedő által a fogyasztóknak felszámított viszonteladói ártól függ (a továbbiakban: nagykereskedelmi árparitás).

| (9) | Azok a rendelkezések, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy értesítsék az Amazont, ha alternatív üzleti modelleket, e-könyveket, rendelkezésre állási időpontokat/megjelenési időpontokat, ismérveket, promóciókat vagy alacsonyabb nagykereskedelmi és ügynöki árakat nyújtanak az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedők részére (a továbbiakban: értesítési kötelezettség). |
| --- | --- |

(9)

Azok a rendelkezések, amelyek előírják az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy értesítsék az Amazont, ha alternatív üzleti modelleket, e-könyveket, rendelkezésre állási időpontokat/megjelenési időpontokat, ismérveket, promóciókat vagy alacsonyabb nagykereskedelmi és ügynöki árakat nyújtanak az Amazontól eltérő elektronikuskönyv-kiskereskedők részére (a továbbiakban: értesítési kötelezettség).

| (10) | Az előzetes értékelésben a Bizottság azon a véleményen volt, hogy először is az üzletimodell-paritás és a kapcsolódó értesítési kötelezettség alkalmas lehet arra, hogy i. visszafogja az elektronikuskönyv-beszállítók új és innovatív üzleti modellek támogatására és megvalósítására irányuló ösztönzőit, ii. mérsékelje az Amazon versenytársainak alternatív üzleti modellek révén történő fejlesztésére és differenciálódására irányuló képességeit és ösztönzőit, valamint iii. visszaszorítsa az elektronikuskönyv-kiskereskedők terjeszkedését vagy piacra lépését, ezáltal gyengítheti a versenyt az e-könyvek forgalmazási szintjén és megerősíti az Amazon már most meglévő potenciális erőfölényét. |
| --- | --- |

(10)

Az előzetes értékelésben a Bizottság azon a véleményen volt, hogy először is az üzletimodell-paritás és a kapcsolódó értesítési kötelezettség alkalmas lehet arra, hogy i. visszafogja az elektronikuskönyv-beszállítók új és innovatív üzleti modellek támogatására és megvalósítására irányuló ösztönzőit, ii. mérsékelje az Amazon versenytársainak alternatív üzleti modellek révén történő fejlesztésére és differenciálódására irányuló képességeit és ösztönzőit, valamint iii. visszaszorítsa az elektronikuskönyv-kiskereskedők terjeszkedését vagy piacra lépését, ezáltal gyengítheti a versenyt az e-könyvek forgalmazási szintjén és megerősíti az Amazon már most meglévő potenciális erőfölényét.

| (11) | Továbbá a választékparitás és a jellemzői paritás alkalmas lehet arra, hogy i. visszafogja az elektronikuskönyv-beszállítók és elektronikuskönyv-kiskereskedők nem elsősorban szövegalapú e-könyvek kifejlesztésére irányuló ösztönzőit, és megakadályozza az elektronikuskönyv-beszállítók differenciálódását, ezáltal esetlegesen gyengíti a versenyt az e-könyvek forgalmazásának szintjén, és ii. csökkentse a versenyt az elektronikuskönyv-beszállítók között, és visszaszorítsa az ilyen beszállítók piacra lépését és/vagy terjeszkedését azzal, hogy korlátozza az elektronikuskönyv-kiskereskedők e-könyv-kínálatának differenciálódását, ami magasabb árakat és szűkebb termékkínálatot jelenthet a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá a választékparitás és a jellemzői paritás alkalmas lehet arra, hogy i. visszafogja az elektronikuskönyv-beszállítók és elektronikuskönyv-kiskereskedők nem elsősorban szövegalapú e-könyvek kifejlesztésére irányuló ösztönzőit, és megakadályozza az elektronikuskönyv-beszállítók differenciálódását, ezáltal esetlegesen gyengíti a versenyt az e-könyvek forgalmazásának szintjén, és ii. csökkentse a versenyt az elektronikuskönyv-beszállítók között, és visszaszorítsa az ilyen beszállítók piacra lépését és/vagy terjeszkedését azzal, hogy korlátozza az elektronikuskönyv-kiskereskedők e-könyv-kínálatának differenciálódását, ami magasabb árakat és szűkebb termékkínálatot jelenthet a fogyasztók számára.

| (12) | Ezen túlmenően a közvetítői árparitás, a promóciós paritás, a diszkontállományra vonatkozó rendelkezések és a kapcsolódó értesítési kötelezettség (az Amazonnak a kiskereskedelmi árparitás elérésére törekvő magatartásával együtt) alkalmas lehet arra, hogy i. visszaszorítsa a versenytárs elektronikuskönyv-kiskereskedők piacra lépését vagy terjeszkedését, ezáltal erősítve az Amazon potenciális erőfölényét, ii. lehetővé tegye az Amazon számára, hogy csökkentse az elektronikuskönyv-kiskereskedők közötti versenyt és ezáltal magasabb jutalékokhoz jusson az elektronikuskönyv-beszállítóktól, ami végső soron magasabb kiskereskedelmi árakhoz vezet. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően a közvetítői árparitás, a promóciós paritás, a diszkontállományra vonatkozó rendelkezések és a kapcsolódó értesítési kötelezettség (az Amazonnak a kiskereskedelmi árparitás elérésére törekvő magatartásával együtt) alkalmas lehet arra, hogy i. visszaszorítsa a versenytárs elektronikuskönyv-kiskereskedők piacra lépését vagy terjeszkedését, ezáltal erősítve az Amazon potenciális erőfölényét, ii. lehetővé tegye az Amazon számára, hogy csökkentse az elektronikuskönyv-kiskereskedők közötti versenyt és ezáltal magasabb jutalékokhoz jusson az elektronikuskönyv-beszállítóktól, ami végső soron magasabb kiskereskedelmi árakhoz vezet.

| (13) | Végül a nagykereskedelmi árparitás alkalmas lehet arra, hogy i. akadályozza az elektronikuskönyv-kiskereskedőket abban, hogy az érintett piacokra belépjenek és ott terjeszkedjenek azáltal, hogy az Amazonénál alacsonyabb kiskereskedelmi árakat kínálnak a fogyasztóknak és ii. megerősítheti a választékparitás potenciális hatásait annak biztosításával, hogy az Amazon az elektronikus könyvekhez a legjobb nagykereskedelmi feltételek szerint jusson hozzá abban az esetben, ha az elektronikuskönyv-beszállítók egy adott e-könyvet inkább nem az Amazonnak ajánlják fel. |
| --- | --- |

(13)

Végül a nagykereskedelmi árparitás alkalmas lehet arra, hogy i. akadályozza az elektronikuskönyv-kiskereskedőket abban, hogy az érintett piacokra belépjenek és ott terjeszkedjenek azáltal, hogy az Amazonénál alacsonyabb kiskereskedelmi árakat kínálnak a fogyasztóknak és ii. megerősítheti a választékparitás potenciális hatásait annak biztosításával, hogy az Amazon az elektronikus könyvekhez a legjobb nagykereskedelmi feltételek szerint jusson hozzá abban az esetben, ha az elektronikuskönyv-beszállítók egy adott e-könyvet inkább nem az Amazonnak ajánlják fel.

| (14) | Az előzetes értékelés tükrözte a Bizottság aggályait, miszerint a fentiekben leírt valamennyi paritási rendelkezés önmagában az Amazon erőfölényével való potenciális visszaélést testesít meg az EGT releváns piacain. Emellett a Bizottság előzetesen úgy véli, hogy a különböző, árakkal kapcsolatos paritási rendelkezések (pl. közvetítői árparitás, diszkontösszevonási kötelezettség, promóciós paritás, nagykereskedelmi árparitás és az ügynökségi jutalékparitás (4)) a nem árhoz kapcsolódó paritási záradékok (pl. üzletimodell-paritás, a jellemzői paritás és a választékparitás) és az értesítési kötelezettség valószínűleg megerősíti az egyes paritási rendelkezések potenciálisan versenyellenes hatásait. |
| --- | --- |

(14)

Az előzetes értékelés tükrözte a Bizottság aggályait, miszerint a fentiekben leírt valamennyi paritási rendelkezés önmagában az Amazon erőfölényével való potenciális visszaélést testesít meg az EGT releváns piacain. Emellett a Bizottság előzetesen úgy véli, hogy a különböző, árakkal kapcsolatos paritási rendelkezések (pl. közvetítői árparitás, diszkontösszevonási kötelezettség, promóciós paritás, nagykereskedelmi árparitás és az ügynökségi jutalékparitás (4)) a nem árhoz kapcsolódó paritási záradékok (pl. üzletimodell-paritás, a jellemzői paritás és a választékparitás) és az értesítési kötelezettség valószínűleg megerősíti az egyes paritási rendelkezések potenciálisan versenyellenes hatásait.

3.   A FELAJÁNLOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK LÉNYEGE

| (15) | Az Amazon nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. A Bizottság versennyel kapcsolatos aggályainak eloszlatására azonban kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének megfelelően. A kötelezettségvállalások fő elemei a következők:






  a) | Az Amazon nem hajtja végre és más módon sem szerez érvényt az Amazon és az elektronikuskönyv-beszállítók közötti, az e-könyvek EGT-területén, fogyasztók részére történő értékesítésére irányuló megállapodásban szereplő üzletimodell-paritásnak, közvetítői jutalékparitásnak, közvetítői árparitásnak, jellemzői paritásnak, promóciós paritásnak, választékparitásnak, a nagykereskedelmi árparitásnak vagy az értesítési kötelezettségnek. Az Amazon értesít minden egyes elektronikuskönyv-beszállítót, hogy többé nem érvényesít ilyen rendelkezéseket. |
| --- | --- | --- |

(15)

Az Amazon nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. A Bizottság versennyel kapcsolatos aggályainak eloszlatására azonban kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének megfelelően. A kötelezettségvállalások fő elemei a következők:

a)

Az Amazon nem hajtja végre és más módon sem szerez érvényt az Amazon és az elektronikuskönyv-beszállítók közötti, az e-könyvek EGT-területén, fogyasztók részére történő értékesítésére irányuló megállapodásban szereplő üzletimodell-paritásnak, közvetítői jutalékparitásnak, közvetítői árparitásnak, jellemzői paritásnak, promóciós paritásnak, választékparitásnak, a nagykereskedelmi árparitásnak vagy az értesítési kötelezettségnek. Az Amazon értesít minden egyes elektronikuskönyv-beszállítót, hogy többé nem érvényesít ilyen rendelkezéseket.

| b) | Az Amazon lehetőséget biztosít minden olyan elektronikuskönyv-beszállítónak, amelynek az e-könyv fogyasztók részére történő értékesítésére irányuló megállapodása jelenleg érvényben lévő, diszkontállományra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz, hogy a megállapodást tetszőleges indokkal – 120 napos előzetes írásbeli értesítés révén – felmondhassa. |
| --- | --- |

b)

Az Amazon lehetőséget biztosít minden olyan elektronikuskönyv-beszállítónak, amelynek az e-könyv fogyasztók részére történő értékesítésére irányuló megállapodása jelenleg érvényben lévő, diszkontállományra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz, hogy a megállapodást tetszőleges indokkal – 120 napos előzetes írásbeli értesítés révén – felmondhassa.

| c) | Az elektronikuskönyv-beszállítókkal kötendő új e-könyv-megállapodásba az Amazon nem fog belefoglalni semmilyen, árakkal kapcsolatos paritási rendelkezést, illetve nem árhoz kapcsolódó paritási rendelkezést vagy értesítési kötelezettséget. |
| --- | --- |

c)

Az elektronikuskönyv-beszállítókkal kötendő új e-könyv-megállapodásba az Amazon nem fog belefoglalni semmilyen, árakkal kapcsolatos paritási rendelkezést, illetve nem árhoz kapcsolódó paritási rendelkezést vagy értesítési kötelezettséget.

| d) | A kötelezettségvállalások időtartama öt év, amely azután veszi kezdetét, hogy a Bizottság értesíti az Amazont az 1/2003/EK rendelet 9. cikke alapján hozott határozatáról. Az Amazon ellenőrző megbízottat nevez ki, aki ellenőrzi, hogy az Amazon teljesíti-e a kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

d)

A kötelezettségvállalások időtartama öt év, amely azután veszi kezdetét, hogy a Bizottság értesíti az Amazont az 1/2003/EK rendelet 9. cikke alapján hozott határozatáról. Az Amazon ellenőrző megbízottat nevez ki, aki ellenőrzi, hogy az Amazon teljesíti-e a kötelezettségvállalásokat.

| (16) | A kötelezettségvállalások teljes anyagát közzétették angol nyelven a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(16)

A kötelezettségvállalások teljes anyagát közzétették angol nyelven a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

4.   FELHÍVÁS ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉRE

| (17) | A piaci tesztelés függvényében a Bizottság olyan határozatot kíván az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében elfogadni, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett kötelezettségvállalások kötelező jellegét. |
| --- | --- |

(17)

A piaci tesztelés függvényében a Bizottság olyan határozatot kíván az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében elfogadni, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett kötelezettségvállalások kötelező jellegét.

| (18) | Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a tervezett kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezen észrevételeknek e közzététel napjától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. A Bizottság felkéri továbbá az érdekelt harmadik feleket arra, hogy nyújtsák be észrevételeik betekinthető változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy azokat adott esetben betekinthető összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették. |
| --- | --- |

(18)

Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a tervezett kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezen észrevételeknek e közzététel napjától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. A Bizottság felkéri továbbá az érdekelt harmadik feleket arra, hogy nyújtsák be észrevételeik betekinthető változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy azokat adott esetben betekinthető összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették.

| (19) | Kérjük a válaszadókat, hogy válaszaikat és észrevételeiket lehetőleg indokolják meg, és ismertessék a releváns tényeket is. Amennyiben a javasolt kötelezettségvállalások bármely részével kapcsolatban problémát állapítanak meg, kérjük, tegyenek javaslatot e probléma megoldására. |
| --- | --- |

(19)

Kérjük a válaszadókat, hogy válaszaikat és észrevételeiket lehetőleg indokolják meg, és ismertessék a releváns tényeket is. Amennyiben a javasolt kötelezettségvállalások bármely részével kapcsolatban problémát állapítanak meg, kérjük, tegyenek javaslatot e probléma megoldására.

| (20) | Az észrevételeket az AT.40153 – Elektronikus könyvekre vonatkozó MFN-záradékok és kapcsolódó kérdések hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailben (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon (faxszám: +32-2 295 01 28) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(20)

Az észrevételeket az AT.40153 – Elektronikus könyvekre vonatkozó MFN-záradékok és kapcsolódó kérdések hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailben (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon (faxszám: +32-2 295 01 28) vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. Az EK-Szerződés 81. és 82. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az EUMSZ 101., illetve 102. cikkévé vált. A két rendelkezés lényegét tekintve azonos. E közlemény értelmében az EUMSZ 101. és 102. cikkére való hivatkozást értelemszerűen az EK-Szerződés 81. és 82. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

(2)  Az elektronikuskönyv-beszállító kifejezés minden olyan gazdálkodó egységet magában foglal, amely megfelelő jogokkal rendelkezik az elektronikus könyvek elektronikuskönyv-kiskereskedők részére történő licenszbe adására vagy közvetlenül a fogyasztók részére történő értékesítésére. Ilyen minőségükben az elektronikuskönyv-beszállítók az elektronikuskönyv-kiadókat és egyes közvetítőket foglalják magukban (például nagykereskedőket vagy aggregátorokat).

(3)  E dokumentum alkalmazásában az „elektronikuskönyv-kiskereskedő” olyan személy vagy gazdálkodó egység, aki vagy amely jogszerűen értékesít elektronikus könyveket (vagy azok jogszerű értékesítésére törekszik) a fogyasztók részére az EGT egy vagy több országában, vagy akin keresztül egy elektronikuskönyv-beszállító ügynöki megállapodás keretében elektronikus könyveket értékesít a fogyasztók részére az EGT egy vagy több országában. Az elektronikuskönyv-beszállító oly mértékben számít elektronikuskönyv-kiskereskedőnek, amennyiben az elektronikuskönyv-beszállító közvetlenül a fogyasztóknak vagy ügynökön keresztül megbízási szerződés keretében értékesít elektronikus könyveket.

(4)  A közvetítői jutalékparitás egy olyan rendelkezés, amely előírja az elektronikuskönyv-beszállítónak, hogy az Amazonnak olyan jutalékot biztosítson, amely minden körülmények között megegyezik azzal, amit az Amazontól eltérő bármilyen más elektronikuskönyv-kiskereskedőnek ügynökségi megállapodás keretében biztosít.

---

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/5

---

A Bizottság közleménye az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 4. cikkének végrehajtásáról

(A rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírások címének és hivatkozásának közzététele)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 26/03)

| Szervezet | A közösségi műszaki előírás hivatkozása és címe | A helyettesített közösségi műszaki előírás hivatkozása | A helyettesített közösségi műszaki előírás megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| ETSI (2) | EN 303 213-1 V1.4.1
  Földi mozgást felderítő és ellenőrző összetett rendszer (A-SMGCS); 1. rész: Az A-SMGCS 1. szintjére, valamint a külső interfészekre is vonatkozó, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírás | EN 303 213-1 V1.3.1 | 2017. szeptember 1. |
| ETSI | EN 303 213-2 V1.4.1
  Földi mozgást felderítő és ellenőrző összetett rendszer (A-SMGCS); 2. rész: Az A-SMGCS 2. szintjére, valamint a külső interfészekre is vonatkozó, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírás | EN 303 213-2 V1.3.1 | 2017. szeptember 1. |

Szervezet

A közösségi műszaki előírás hivatkozása és címe

A helyettesített közösségi műszaki előírás hivatkozása

A helyettesített közösségi műszaki előírás megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

ETSI (2)

EN 303 213-1 V1.4.1

Földi mozgást felderítő és ellenőrző összetett rendszer (A-SMGCS); 1. rész: Az A-SMGCS 1. szintjére, valamint a külső interfészekre is vonatkozó, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírás

EN 303 213-1 V1.3.1

2017. szeptember 1.

ETSI

EN 303 213-2 V1.4.1

Földi mozgást felderítő és ellenőrző összetett rendszer (A-SMGCS); 2. rész: Az A-SMGCS 2. szintjére, valamint a külső interfészekre is vonatkozó, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 552/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó közösségi műszaki előírás

EN 303 213-2 V1.3.1

2017. szeptember 1.

---

(1)  HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

(2)  Európai Távközlési Szabványügyi Intézet: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis Cedex, Franciaország, telefonszám: +33 492944200, faxszám: +33 493654716, http://www.etsi.org

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/6

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás áru- és postaiküldemény-szállító, menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 26/04)

| Tagállam | Portugália |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Lisszabon-Terceira-Ponta Delgada-Lisszabon
  vagy
  Lisszabon-Ponta Delgada-Terceira-Lisszabon |
| A szerződés érvényességi ideje | Az üzemeltetés megkezdésétől számított 3 év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | Az e pályázati felhívás közzétételétől számított 63. nap |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatás elnyerésével összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Az összes dokumentum elérhető a következő címen:
  http://www.saphety.com
  és
  Nemzeti Polgári Légi Közlekedési Hatóság
  concurso.osp@anac.pt
  További tájékoztatás:





  Ministério do Planeamento e das Infraestruturas |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa do Bocage no 5 – 2o andar |
| 1049-039 LISBOA |
| PORTUGAL |
| E-mail gab.infraestruturas@mpi.gov.pt |

Tagállam

Portugália

Érintett útvonal

Lisszabon-Terceira-Ponta Delgada-Lisszabon

vagy

Lisszabon-Ponta Delgada-Terceira-Lisszabon

A szerződés érvényességi ideje

Az üzemeltetés megkezdésétől számított 3 év

A pályázatok benyújtásának határideje

Az e pályázati felhívás közzétételétől számított 63. nap

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatás elnyerésével összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Az összes dokumentum elérhető a következő címen:

http://www.saphety.com

és

Nemzeti Polgári Légi Közlekedési Hatóság

concurso.osp@anac.pt

További tájékoztatás:

Ministério do Planeamento e das Infraestruturas

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa do Bocage no 5 – 2o andar

1049-039 LISBOA

PORTUGAL

E-mail gab.infraestruturas@mpi.gov.pt

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/7

---

Nem állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében

(2017/C 26/05)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy ítéli meg, hogy a következő intézkedés nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak:

| A határozat elfogadásának időpontja | : | 2016. október 24. |
| --- | --- | --- |
| Ügyszám | : | 79525 |
| A határozat száma | : | 193/16/COL |
| EFTA-állam | : | Izland |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | : | Villamosenergia-értékesítés a Norðurál számára |
| Jogalap | : | A Landsvirkjun és a Norðurál Grundartangi ehf. közötti 1997-es villamosenergia-ellátásról szóló szerződés harmadik módosítása |
| Az intézkedés típusa | : | Nem állami támogatás |

A határozat elfogadásának időpontja

:

2016. október 24.

Ügyszám

:

79525

A határozat száma

:

193/16/COL

EFTA-állam

:

Izland

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

:

Villamosenergia-értékesítés a Norðurál számára

Jogalap

:

A Landsvirkjun és a Norðurál Grundartangi ehf. közötti 1997-es villamosenergia-ellátásról szóló szerződés harmadik módosítása

Az intézkedés típusa

:

Nem állami támogatás

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/8

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/04/2017

Az Erasmus+ program keretében

KA 2 – Együttműködés az innováció és a bevált gyakorlatok cseréje terén

Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek

(2017/C 26/06)

1.   Célkitűzések és leírás

Az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek célja a sszakképzett munkaerő hiányának felszámolása egy adott ágazat egy vagy több foglalkozási profilja vonatkozásában. Ennek érdekében azonosítják a meglévő vagy kialakulóban lévő ágazatspecifikus munkaerő-piaci igényeket (keresleti oldal), valamint fokozzák a szakmai alap- és továbbképzés igazodását – minden szinten – a munkaerő-piaci igényekhez (kínálati oldal). A készségigényekre vonatkozó tényekre alapozva az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek támogatják az országokon átívelő szakképzési tartalom kialakítását és átadását, valamint az oktatási és képzési módszereket az európai szakmai alapprofilokhoz.

A készségekkel kapcsolatos stratégiai ágazati együttműködéssel foglalkozó ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek konkrét intézkedések meghatározásával és kialakításával igazítják egymáshoz a készségek keresletét és kínálatát, így támogatva az átfogó ágazatspecifikus növekedési stratégiát.

A projektek az alábbi „részek” valamelyikére történő pályázás útján érhetik el a fenti célokat:

1. rész – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek a készségigények azonosítására

Célja a készségigények és a szakképzett munkaerő hiányának azonosítása és részletes feltérképezése egy adott gazdasági ágazatban. Mindez lehetővé tenné az említett hiányok felszámolására irányuló képzés nyújtását akár szakképzési alapon, akár más oktatás és képzés részeként.

A jövőbeli készségigények azonosítását és meghatározását az ágazati munkaerő-piaci igényekre vonatkozó kutatással kell támogatni. A készségigényeket az ágazat releváns foglalkozási profiljaihoz kell azonosítani, lehetőség szerint a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozására (ESCO) támaszkodva. Szükség esetén fel kell használni az európai ágazati tudásfejlesztési tanácsok általi, készségekkel kapcsolatos információgyűjtést és az ágazati szakképzettség-fejlesztésről már elkészült tanulmányokat, beleértve az előző ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek eredményeit is. Az uniós készségkörkép készségekkel kapcsolatos információgyűjtést biztosít, elemzések és tanulmányok tömegét adja szakmákra (foglalkozásokra) és ágazatokra vonatkozóan: http://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en

A köz- és a magánszféra szereplői (pl. munkaügyi minisztériumok, szociális partnerek, oktatási és képzési szolgáltatók, munkaerő-piaci hírszerző szervezetek, vállalatok (kkv-k is), kereskedelmi kamarák, állami vagy magán foglalkoztatási szolgálatok, nemzeti statisztikai hivatalok) közötti munkaerő-piaci együttműködést úgy kell kialakítani, hogy a foglalkozási profilok adott csoportjára nézve ágazati szinten azonosíthatók és előrelátható legyen a szakképzett munkaerő tartós hiánya és a strukturális munkaerőhiányok. Fontos az egyéb ágazati kezdeményezésekkel fennálló szinergiák maximalizálása.

2. rész – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek a szakképzés tervezésére és megvalósítására

Célja a szakképzett munkaerő adott gazdasági ágazatban azonosított hiányára és a készségigényekre való reagálás tantervek, valamint oktatási és képzési módszerek kidolgozásával. A tanterveknek és képzési módszereknek komoly munkaalapú tanulást kell tartalmazniuk és támogatniuk kell az országokon átívelő tanulói mobilitást.

A partnereknek a szakmaspecifikus készségigényekre vonatkozóan meglévő kutatási adatokat kell értelmezniük, amikor a foglalkozási profilok alapján – lehetőség szerint ESCO-adatokra támaszkodva – megvalósítják a szakoktatást és szakképzést, illetve kialakítják a képesítési szabványokat. Szükség esetén fel kell használniuk az európai ágazati tudásfejlesztési tanácsok általi, készségekkel kapcsolatos információgyűjtést és az ágazati szakképzettség-fejlesztésről már elkészült tanulmányokat, beleértve az előző ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek eredményeit is. Az uniós készségkörkép készségekkel kapcsolatos információgyűjtést biztosít, elemzések és tanulmányok tömegét adja szakmákra (foglalkozásokra) és ágazatokra vonatkozóan: http://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en.

A szakképzési tantervek kialakítását és végrehajtását a következő alapelvek szerint kell végezni: i) minőségbiztosítás hatékony tanulói nyomonkövetési rendszerekkel és visszacsatolási mechanizmusokkal, ii) tanulmányi eredményorientált tantervek és képesítések, iii) minden fázisában moduláris megoldás, iv) komoly munkaalapú tanulási időszakok beiktatása, v) nemzetközi tapasztalatok beágyazása (a tanulók, tanárok és oktatók mobilitása).

A szövetségi partnereknek be kell mutatniuk a pályázatban, hogy milyen intézkedéseket terveznek az adott országokban és ágazatban az új vagy adaptált szakképzési tantervek és képesítések hivatalos elismerése érdekében, és hogy miként viszik majd tovább a projekteredményeket az uniós finanszírozás befejeződése után. Az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségeknek úgy kell elvégezniük a javasolt tevékenységeket, hogy azok maximális hatást gyakoroljanak egy – vagy több kapcsolódó – foglalkozásra egy adott ágazatban.

3. rész – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek a készségekkel kapcsolatos ágazati együttműködés új stratégiai megközelítésének („tervének”) megvalósítására

A készségekkel kapcsolatos ágazati együttműködés terve egyike az új európai készségfejlesztési program (1) tíz intézkedésének. Célja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés javítása, valamint világos stratégia és eszközök biztosítása a szakképzett munkaerő egyes gazdasági ágazatokban jelentkező hiányának kezeléséhez. A végrehajtásra kísérleti jelleggel kerül sor hat ágazatban: gépjárműgyártás, védelem, tengerészeti technológia, űrkutatás, textil-, ruha-, bőr-, cipőipar és idegenforgalom.

A 3. rész szerinti szövetségek ágazati készségstratégiák kialakításával segítik majd a végrehajtást. Az ágazati stratégiának rendszerszintű és strukturális módon kell csökkentenie a szakképzett munkaerő hiányát, továbbá biztosítania a készségek megfelelő minőségét és színvonalát, így támogatva a növekedést, az innovációt és a versenyképességet az ágazatban. A készségek keresletének és kínálatának összehangolása érdekében jól meghatározott tevékenységeket, mérföldköveket és eredményeket kell rögzítenie, így támogatva az adott ágazat átfogó növekedési stratégiáját.

Az ágazati készségstratégia hozzájárul a tehetségek kínálatának szélesítéséhez és támogatja a munkavállalók alkalmazkodását az ágazatra vonatkozó ipari és piaci fejlemények támasztotta követelményekhez, ezzel segítve az ágazat hosszú távú versenyképességét. Különös figyelmet kapnak majd az új technológiai fejlemények (pl. digitális és kulcsfontosságú alaptechnológiák).

Az 1. rész (a készségkereslet előrejelzése) és a 2. rész (reagálás az azonosított készségigényekre a szakképzés tervezésén és megvalósításán keresztül) célkitűzéseit szerepeltetni kell az ágazati készségstratégiában.

A partnerek hozzanak létre uniós szintű szövetséget a készségekkel kapcsolatos ágazati együttműködéshez és kereslet által vezérelt konkrét intézkedések megtételéhez. Az iparági irányítású szövetségben egyéb érdekelt felek is helyet kapnak, pl. oktatási és képzési szolgáltatók, szociális partnerek, klaszterek és hálózatok, kutatóintézetek, statisztikai szervek, foglalkoztatási szolgálatok és képesítő hatóságok (lehetőség szerint).

2.   Támogathatósági kritériumok

1. rész:

Az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségnek legalább 12 programországot kell lefednie és legalább 2 szervezetet kell magában foglalnia, amelyek közül legalább 1 az iparágat és legalább 1 az oktatási és képzési szolgáltatókat képviseli.

Az alábbi szervezetek részvétele támogatható:

| — | európai és/vagy nemzeti szociális partnerek; |
| --- | --- |

—

európai és/vagy nemzeti szociális partnerek;

| — | munkaügyi minisztériumok vagy társult szervek (ügynökségek vagy tanácsok); |
| --- | --- |

—

munkaügyi minisztériumok vagy társult szervek (ügynökségek vagy tanácsok);

| — | állami vagy magán foglalkoztatási szolgálatok; |
| --- | --- |

—

állami vagy magán foglalkoztatási szolgálatok;

| — | munkaerő-piaci kutatóintézetek, nemzeti statisztikai hivatalok; |
| --- | --- |

—

munkaerő-piaci kutatóintézetek, nemzeti statisztikai hivatalok;

| — | állami vagy magánkézben lévő kis-, közép- vagy nagyvállalatok (beleértve a szociális vállalkozásokat is); |
| --- | --- |

—

állami vagy magánkézben lévő kis-, közép- vagy nagyvállalatok (beleértve a szociális vállalkozásokat is);

| — | gazdaságfejlesztési ügynökségek; |
| --- | --- |

—

gazdaságfejlesztési ügynökségek;

| — | kereskedelmi, ipari vagy munkaügyi kamarák; |
| --- | --- |

—

kereskedelmi, ipari vagy munkaügyi kamarák;

| — | munkáltatói vagy munkavállalói ágazati vagy szakmai szövetségek, kézműves kamarák; |
| --- | --- |

—

munkáltatói vagy munkavállalói ágazati vagy szakmai szövetségek, kézműves kamarák;

| — | európai vagy nemzeti ágazati átfogó szervezetek; |
| --- | --- |

—

európai vagy nemzeti ágazati átfogó szervezetek;

| — | oktatást vagy képzést nyújtó helyi, regionális vagy nemzeti szintű intézmények; |
| --- | --- |

—

oktatást vagy képzést nyújtó helyi, regionális vagy nemzeti szintű intézmények;

| — | ágazati kutatóintézetek; |
| --- | --- |

—

ágazati kutatóintézetek;

| — | pályaorientációs, pályaválasztási tanácsadó és tájékoztató szolgáltatást nyújtó szervezetek; |
| --- | --- |

—

pályaorientációs, pályaválasztási tanácsadó és tájékoztató szolgáltatást nyújtó szervezetek;

| — | az oktatásért és képzésért regionális és nemzeti szinten felelős közigazgatási szervek. |
| --- | --- |

—

az oktatásért és képzésért regionális és nemzeti szinten felelős közigazgatási szervek.

2. rész:

Az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségnek legalább 4 programországot kell lefednie és legalább 8 szervezetet kell magában foglalnia, amelyek között legalább 3 vállalat, iparági vagy ágazati képviselő (pl. kamarák vagy szakmai szervezetek) és legalább 3 oktatási és képzési szolgáltató található.

Az alábbi szervezetek részvétele támogatható:

| — | állami vagy magánvállalkozások (köztük a szociális vállalkozások), különösen a saját képzési részleggel rendelkezők, a tanulószerződéses gyakorlati képzést biztosítók, és a közös képzéseket (kollaboratív képzést) biztosítók; |
| --- | --- |

—

állami vagy magánvállalkozások (köztük a szociális vállalkozások), különösen a saját képzési részleggel rendelkezők, a tanulószerződéses gyakorlati képzést biztosítók, és a közös képzéseket (kollaboratív képzést) biztosítók;

| — | iparágat képviselő uniós vagy nemzeti szervezetek, kis- és középvállalkozások, releváns ágazati szervezetek; |
| --- | --- |

—

iparágat képviselő uniós vagy nemzeti szervezetek, kis- és középvállalkozások, releváns ágazati szervezetek;

| — | állami vagy magán szakképző intézmények, beleértve a vállalatközi képzési központokat, és szakképzést folytató felsőoktatási intézmények; |
| --- | --- |

—

állami vagy magán szakképző intézmények, beleértve a vállalatközi képzési központokat, és szakképzést folytató felsőoktatási intézmények;

| — | szakképző intézmények hálózatai, és az ezeket képviselő európai vagy nemzeti szervezetek; |
| --- | --- |

—

szakképző intézmények hálózatai, és az ezeket képviselő európai vagy nemzeti szervezetek;

| — | oktatást és képzést nyújtó regionális vagy nemzeti szintű hatóságok, és minisztériumok; |
| --- | --- |

—

oktatást és képzést nyújtó regionális vagy nemzeti szintű hatóságok, és minisztériumok;

| — | szociális partnereket, iparágat, ágazati szervezeteket, szakmákat és más oktatási és képzési érdekelt feleket, köztük ifjúsági szervezeteket képviselő európai vagy nemzeti szintű szervezetek vagy hálózatok; |
| --- | --- |

—

szociális partnereket, iparágat, ágazati szervezeteket, szakmákat és más oktatási és képzési érdekelt feleket, köztük ifjúsági szervezeteket képviselő európai vagy nemzeti szintű szervezetek vagy hálózatok;

| — | kereskedelmi, ipar-, kézműves vagy munkaügyi kamarák, és egyéb közvetítő testületek; |
| --- | --- |

—

kereskedelmi, ipar-, kézműves vagy munkaügyi kamarák, és egyéb közvetítő testületek;

| — | ágazati szakképzettség-fejlesztési tanácsok; |
| --- | --- |

—

ágazati szakképzettség-fejlesztési tanácsok;

| — | gazdasági fejlesztési ügynökségek, statisztikai szervek és kutatóintézetek; |
| --- | --- |

—

gazdasági fejlesztési ügynökségek, statisztikai szervek és kutatóintézetek;

| — | kulturális és/vagy kreatív szervek; |
| --- | --- |

—

kulturális és/vagy kreatív szervek;

| — | pályaorientációs, pályaválasztási tanácsadó és tájékoztató szolgáltatást nyújtó szervezetek, és foglalkoztatási szolgálatok; |
| --- | --- |

—

pályaorientációs, pályaválasztási tanácsadó és tájékoztató szolgáltatást nyújtó szervezetek, és foglalkoztatási szolgálatok;

| — | akkreditációt, tanúsítást, elismerést vagy képesítést nyújtó testületek („szabályozási funkcióval” bíró testületek). |
| --- | --- |

—

akkreditációt, tanúsítást, elismerést vagy képesítést nyújtó testületek („szabályozási funkcióval” bíró testületek).

3. csoport:

Az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségnek legalább 6 programországot kell lefednie és legalább 12 szervezetet kell magában foglalnia, amelyek között legalább 5 vállalat, iparági vagy ágazati képviselő (pl. kamarák vagy szakmai szervezetek) és legalább 5 oktatási és képzési szolgáltató található.

Az alábbi szervezetek részvétele támogatható:

| — | a kiválasztott kísérleti ágazatokban tevékenykedő állami vagy magánvállalkozások, különösen a saját képzési részleggel rendelkezők, a tanulószerződéses gyakorlati képzést biztosítók, és a közös képzéseket (kollaboratív képzést) biztosítók; |
| --- | --- |

—

a kiválasztott kísérleti ágazatokban tevékenykedő állami vagy magánvállalkozások, különösen a saját képzési részleggel rendelkezők, a tanulószerződéses gyakorlati képzést biztosítók, és a közös képzéseket (kollaboratív képzést) biztosítók;

| — | iparágat képviselő uniós vagy nemzeti szervezetek, kis- és középvállalkozások, releváns ágazati szervezetek; |
| --- | --- |

—

iparágat képviselő uniós vagy nemzeti szervezetek, kis- és középvállalkozások, releváns ágazati szervezetek;

| — | állami vagy magán oktatási vagy képzési szolgáltatók, beleértve a képzési központokat és a felsőoktatási intézményeket (és a védelmi ágazathoz tartozó katonai akadémiákat); |
| --- | --- |

—

állami vagy magán oktatási vagy képzési szolgáltatók, beleértve a képzési központokat és a felsőoktatási intézményeket (és a védelmi ágazathoz tartozó katonai akadémiákat);

| — | oktatási vagy képzési szolgáltatók hálózatai, és az ezeket képviselő európai vagy nemzeti szervezetek; |
| --- | --- |

—

oktatási vagy képzési szolgáltatók hálózatai, és az ezeket képviselő európai vagy nemzeti szervezetek;

| — | az oktatásért és képzésért, illetve a foglalkoztatásokért regionális és nemzeti szinten felelős hatóságok, és a kapcsolódó minisztériumok; |
| --- | --- |

—

az oktatásért és képzésért, illetve a foglalkoztatásokért regionális és nemzeti szinten felelős hatóságok, és a kapcsolódó minisztériumok;

| — | szociális partnereket, iparágat, ágazati szervezeteket, szakmákat és más oktatási és képzési érdekelt feleket, köztük ifjúsági szervezeteket képviselő európai vagy nemzeti szintű szervezetek vagy hálózatok; |
| --- | --- |

—

szociális partnereket, iparágat, ágazati szervezeteket, szakmákat és más oktatási és képzési érdekelt feleket, köztük ifjúsági szervezeteket képviselő európai vagy nemzeti szintű szervezetek vagy hálózatok;

| — | kereskedelmi, ipar- és munkaügyi kamarák, és egyéb releváns ágazati közvetítő testületek; |
| --- | --- |

—

kereskedelmi, ipar- és munkaügyi kamarák, és egyéb releváns ágazati közvetítő testületek;

| — | ágazati szakképzettség-fejlesztési tanácsok; |
| --- | --- |

—

ágazati szakképzettség-fejlesztési tanácsok;

| — | gazdaságfejlesztési ügynökségek, statisztikai szervek és kutatóintézetek; |
| --- | --- |

—

gazdaságfejlesztési ügynökségek, statisztikai szervek és kutatóintézetek;

| — | pályaorientációs, pályaválasztási tanácsadó és tájékoztató szolgáltatást nyújtó szervezetek, és foglalkoztatási szolgálatok; |
| --- | --- |

—

pályaorientációs, pályaválasztási tanácsadó és tájékoztató szolgáltatást nyújtó szervezetek, és foglalkoztatási szolgálatok;

| — | akkreditációt, tanúsítást, elismerést vagy képesítést nyújtó testületek („szabályozási funkcióval” bíró testületek); |
| --- | --- |

—

akkreditációt, tanúsítást, elismerést vagy képesítést nyújtó testületek („szabályozási funkcióval” bíró testületek);

| — | regionális vagy nemzeti szinten releváns hatóságokat képviselő testületek. |
| --- | --- |

—

regionális vagy nemzeti szinten releváns hatóságokat képviselő testületek.

A támogatható országok a következők:

Az Erasmus+ programországok:

| — | az Európai Unió 28 tagállama, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió 28 tagállama,

| — | Nem uniós programországok: Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Törökország. |
| --- | --- |

—

Nem uniós programországok: Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Törökország.

3.   Támogatható tevékenységek

A pályázatnak az egyes részekre és az érintett ágazatra vonatkozó tevékenységek koherens és átfogó csoportját kell lefednie az alábbiakban meghatározott módon.

Mindhárom rész esetében különös hangsúlyt kell helyezni a digitális készségekre, mivel azok valamennyi munkakörben egyre fontosabbá válnak az egész munkaerőpiacon. Mindezt a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó új koalícióval és a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos készségek előmozdítására irányuló erőfeszítésekkel szinergiában kell tenni. Emellett a körforgásos gazdaságra való áttérést a képesítések és nemzeti tantervek módosításaival kell támogatni a „zöld készségek” iránt felmerülő szakmai igényeknek való megfelelés érdekében.

1. rész – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek a készségigények azonosítására

A készségek és képzések iránti igények meghatározása egy adott gazdasági ágazatban:

| — | a munkaerő-piaci készségigényekre vonatkozó adatok összegyűjtése és értelmezése egy adott gazdasági ágazatban, beleértve a készségkörkép adataira (pl. Cedefop készség-előrejelzések, különböző felmérések adatai, elemzési összefoglalók) és, adott esetben, az európai ágazati tudásfejlesztési tanácsok vagy az előző ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek munkájára való támaszkodást is; |
| --- | --- |

—

a munkaerő-piaci készségigényekre vonatkozó adatok összegyűjtése és értelmezése egy adott gazdasági ágazatban, beleértve a készségkörkép adataira (pl. Cedefop készség-előrejelzések, különböző felmérések adatai, elemzési összefoglalók) és, adott esetben, az európai ágazati tudásfejlesztési tanácsok vagy az előző ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek munkájára való támaszkodást is;

| — | az ágazatot és annak munkaerőpiacát alakító trendek és kihívások elemzése, kiemelve a változások mozgatórugóit, amelyek befolyásolhatják a készségek keresletét és kínálatát az ágazatban (pl. automatizálás, demográfia); |
| --- | --- |

—

az ágazatot és annak munkaerőpiacát alakító trendek és kihívások elemzése, kiemelve a változások mozgatórugóit, amelyek befolyásolhatják a készségek keresletét és kínálatát az ágazatban (pl. automatizálás, demográfia);

| — | a fenti tevékenységek alapján részletes értékelés adása az ágazatot jellemző aktuális és a szakképzett munkaerő előrejelzett hiányáról és strukturális munkaerőhiányról (mind a szakmaspecifikus, mind a humán készségek terén), valamint a foglalkozási profilok felülvizsgálatának szükségességéről, jelezve azok kezelési prioritását, többek között azoknak az ágazat és a foglalkoztatás viszonylatában fennálló növekedési és versenyképességi potenciálja alapján (pl. munkahelyek valószínű megszűnése, nehezen betölthető álláshelyek); |
| --- | --- |

—

a fenti tevékenységek alapján részletes értékelés adása az ágazatot jellemző aktuális és a szakképzett munkaerő előrejelzett hiányáról és strukturális munkaerőhiányról (mind a szakmaspecifikus, mind a humán készségek terén), valamint a foglalkozási profilok felülvizsgálatának szükségességéről, jelezve azok kezelési prioritását, többek között azoknak az ágazat és a foglalkoztatás viszonylatában fennálló növekedési és versenyképességi potenciálja alapján (pl. munkahelyek valószínű megszűnése, nehezen betölthető álláshelyek);

| — | e készségek ágazati növekedésre és foglalkoztatásra gyakorolható hatásának elemzése; |
| --- | --- |

—

e készségek ágazati növekedésre és foglalkoztatásra gyakorolható hatásának elemzése;

| — | a szorosan összefonódott ágazatokat érintő főbb trendek elemzése az esetleges átgyűrűző hatások feltárása érdekében; |
| --- | --- |

—

a szorosan összefonódott ágazatokat érintő főbb trendek elemzése az esetleges átgyűrűző hatások feltárása érdekében;

| — | a képzésnyújtás iránti igények azonosítása, lehetőség szerint a foglalkozási profilok ESCO osztályozására támaszkodva; |
| --- | --- |

—

a képzésnyújtás iránti igények azonosítása, lehetőség szerint a foglalkozási profilok ESCO osztályozására támaszkodva;

| — | az ágazati készségekre, foglalkoztatásra és gazdasági teljesítményre vonatkozó összes uniós és/vagy országos szintű mennyiségi és minőségi elektronikus információ kapcsolt nyílt hozzáférésű adatformátumban való átadása a készségkörképbe való feltöltéshez (http://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en). |
| --- | --- |

—

az ágazati készségekre, foglalkoztatásra és gazdasági teljesítményre vonatkozó összes uniós és/vagy országos szintű mennyiségi és minőségi elektronikus információ kapcsolt nyílt hozzáférésű adatformátumban való átadása a készségkörképbe való feltöltéshez (http://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en).

2. rész – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek a szakképzés tervezésére és megvalósítására

Országokon átívelő, teljes ágazatot érintő szakképzési tantervek tervezése:

| — | az adott gazdasági ágazat konkrét foglalkozási profiljaihoz meghatározott készségigények alapján szakképzési tantervek vagy képesítési szabványok azonosítása és tervezése (EKKR szerint és ESCO információk alapján) az igények kielégítéséhez; |
| --- | --- |

—

az adott gazdasági ágazat konkrét foglalkozási profiljaihoz meghatározott készségigények alapján szakképzési tantervek vagy képesítési szabványok azonosítása és tervezése (EKKR szerint és ESCO információk alapján) az igények kielégítéséhez;

| — | a készségigények alapján innovatív, tanulási eredményorientált, moduláris szakképzési programok és/vagy képesítések kialakítása (ECVET alapján megtervezve a tanulási eredmények egységeiből álló képesítéseket) az átláthatóság és összevethetőség érdekében, figyelembe véve a korábbi (pl. nem formális vagy informális) tanulás érvényesítése iránti igényeket is); |
| --- | --- |

—

a készségigények alapján innovatív, tanulási eredményorientált, moduláris szakképzési programok és/vagy képesítések kialakítása (ECVET alapján megtervezve a tanulási eredmények egységeiből álló képesítéseket) az átláthatóság és összevethetőség érdekében, figyelembe véve a korábbi (pl. nem formális vagy informális) tanulás érvényesítése iránti igényeket is);

| — | minőségirányítás alkalmazása az új képzési tartalomra akár az EQAVET minőségbiztosítási elveinek alkalmazásával, akár már létező – de az EQAVET-nek megfelelő – minőségbiztosítási rendszerek felhasználásával; |
| --- | --- |

—

minőségirányítás alkalmazása az új képzési tartalomra akár az EQAVET minőségbiztosítási elveinek alkalmazásával, akár már létező – de az EQAVET-nek megfelelő – minőségbiztosítási rendszerek felhasználásával;

| — | munkaalapú tanulási időszakok beépítése az új képzési tartalomba, többek között alkalmak biztosításával az ismeretek „valós” gyakorlati, munkahelyi körülmények közötti alkalmazásához, valamint az országokon átívelő tanulási tapasztalatok lehetőség szerinti beágyazásával; |
| --- | --- |

—

munkaalapú tanulási időszakok beépítése az új képzési tartalomba, többek között alkalmak biztosításával az ismeretek „valós” gyakorlati, munkahelyi körülmények közötti alkalmazásához, valamint az országokon átívelő tanulási tapasztalatok lehetőség szerinti beágyazásával;

| — | szakképzés nyújtásának tervezése egyrészt a szakmaspecifikus készségekre, kulcskompetenciákra és humán készségekre, másrészt a STEM tárgyakra (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika) fókuszálva, ezzel egyidejűleg pedig megfelelő alkalmak biztosítása a kompetenciák megszerzésére vagy fejlesztésére, különösen a munkával kapcsolatos képzések keretén belül; |
| --- | --- |

—

szakképzés nyújtásának tervezése egyrészt a szakmaspecifikus készségekre, kulcskompetenciákra és humán készségekre, másrészt a STEM tárgyakra (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika) fókuszálva, ezzel egyidejűleg pedig megfelelő alkalmak biztosítása a kompetenciák megszerzésére vagy fejlesztésére, különösen a munkával kapcsolatos képzések keretén belül;

| — | a releváns szakképzés ágazati képesítéseinek előmozdítása (beleértve az egynél több szakképzési szolgáltató által odaítélt országokon átívelő közös programokat is), ezek elismerésének támogatása az ECVET elvek megvalósításával, és a képesítések hivatkozása az MKKR és az EKKR, valamint az érintett ágazat más releváns európai eszközei felé; |
| --- | --- |

—

a releváns szakképzés ágazati képesítéseinek előmozdítása (beleértve az egynél több szakképzési szolgáltató által odaítélt országokon átívelő közös programokat is), ezek elismerésének támogatása az ECVET elvek megvalósításával, és a képesítések hivatkozása az MKKR és az EKKR, valamint az érintett ágazat más releváns európai eszközei felé;

| — | a képesítések európai és nemzeti szintű elismerésének növelése az ágazaton belül az ágazati képesítések előmozdításával és elfogadásával, a határokon átnyúló tanúsítás megkönnyítésével és a kölcsönös bizalom kiépítésével, így járulva hozzá a nagyobb tanulói és szakmai mobilitáshoz az ágazaton belül; |
| --- | --- |

—

a képesítések európai és nemzeti szintű elismerésének növelése az ágazaton belül az ágazati képesítések előmozdításával és elfogadásával, a határokon átnyúló tanúsítás megkönnyítésével és a kölcsönös bizalom kiépítésével, így járulva hozzá a nagyobb tanulói és szakmai mobilitáshoz az ágazaton belül;

| — | a készségekkel vagy képesítésekkel kapcsolatos, valamint a több érdekelt fél közötti partnerségeket támogató sikeres projektek és bevált gyakorlatok azonosítása, dokumentálása és előmozdítása akkor is, ha azok más ágazatokból vagy nem Európából származnak, és adott esetben részletes javaslatok tétele azok megismétlésére vagy felfuttatására; |
| --- | --- |

—

a készségekkel vagy képesítésekkel kapcsolatos, valamint a több érdekelt fél közötti partnerségeket támogató sikeres projektek és bevált gyakorlatok azonosítása, dokumentálása és előmozdítása akkor is, ha azok más ágazatokból vagy nem Európából származnak, és adott esetben részletes javaslatok tétele azok megismétlésére vagy felfuttatására;

| — | adott esetben annak biztosítása, hogy a projekt eredményei nyílt hozzáférésű adatformátumban álljanak rendelkezésre a készségkörképbe és az ESCO rendszerbe való feltöltéshez. |
| --- | --- |

—

adott esetben annak biztosítása, hogy a projekt eredményei nyílt hozzáférésű adatformátumban álljanak rendelkezésre a készségkörképbe és az ESCO rendszerbe való feltöltéshez.

Szakképzési tantervek megvalósítása:

| — | a leginkább megfelelő módok azonosítása a tantervek megvalósításához, innovatív tanítási és tanulási megközelítésekkel, valamint az infokommunikációs technológiák (vegyes tanulási módszerek, szimulátorok stb.) és a nyílt hozzáférésű oktatási segédanyagok (pl. MOOC és VOOC) stratégiai és integrált alkalmazásával; |
| --- | --- |

—

a leginkább megfelelő módok azonosítása a tantervek megvalósításához, innovatív tanítási és tanulási megközelítésekkel, valamint az infokommunikációs technológiák (vegyes tanulási módszerek, szimulátorok stb.) és a nyílt hozzáférésű oktatási segédanyagok (pl. MOOC és VOOC) stratégiai és integrált alkalmazásával;

| — | a konkrét tanulói célcsoportok igényeit kielégítő innovatív tanítási és tanulási módszerek megvalósítási módjainak azonosítása a szakképzés terén; valamint a munkaalapú tanulás biztosítása; |
| --- | --- |

—

a konkrét tanulói célcsoportok igényeit kielégítő innovatív tanítási és tanulási módszerek megvalósítási módjainak azonosítása a szakképzés terén; valamint a munkaalapú tanulás biztosítása;

| — | intézkedések kidolgozása a generációk közötti tudástranszferre a szakképzésen belül; |
| --- | --- |

—

intézkedések kidolgozása a generációk közötti tudástranszferre a szakképzésen belül;

| — | annak leírása, hogy az értékelési módszerek és eljárások miként képesek beágyazni minden tanulási formát (a munkaalapú tanulást is), továbbá elősegíteni a képzés előtt megszerzett készségek és kompetenciák érvényesítését; |
| --- | --- |

—

annak leírása, hogy az értékelési módszerek és eljárások miként képesek beágyazni minden tanulási formát (a munkaalapú tanulást is), továbbá elősegíteni a képzés előtt megszerzett készségek és kompetenciák érvényesítését;

| — | megfelelő intézkedések azonosítása a tanulók képzés utáni nyomon követéséhez a „visszacsatolási mechanizmusok” biztosítása érdekében. Ezek a nyomon követési és visszacsatolási rendszerek a vállalatoktól, tanulóktól/munkavállalóktól, nyilvános információforrásokból és a munkaerő-piaci érdekelt felektől származó információkra támaszkodhatnak; |
| --- | --- |

—

megfelelő intézkedések azonosítása a tanulók képzés utáni nyomon követéséhez a „visszacsatolási mechanizmusok” biztosítása érdekében. Ezek a nyomon követési és visszacsatolási rendszerek a vállalatoktól, tanulóktól/munkavállalóktól, nyilvános információforrásokból és a munkaerő-piaci érdekelt felektől származó információkra támaszkodhatnak;

| — | megfelelő intézkedésekre való javaslattétel az új vagy adaptált szakképzési tantervek és képesítések hivatalos elismerésére a résztvevő országokban és az érintett ágazat(ok)ban; |
| --- | --- |

—

megfelelő intézkedésekre való javaslattétel az új vagy adaptált szakképzési tantervek és képesítések hivatalos elismerésére a résztvevő országokban és az érintett ágazat(ok)ban;

| — | a projekteredmények fokozatos kiszélesítésének megtervezése a rendszerszintű hatás érdekében. |
| --- | --- |

—

a projekteredmények fokozatos kiszélesítésének megtervezése a rendszerszintű hatás érdekében.

3. rész – Ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek a készségekkel kapcsolatos ágazati együttműködés új stratégiai megközelítésének („tervének”) megvalósítására

Az e rész szerinti ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek fenntartható készségfejlesztési együttműködést hoznak létre az adott ágazat legfőbb érdekelt felei, az oktatási és képzési szolgáltatók, valamint az állami hatóságok között.

A szövetségek ágazati készségstratégia kidolgozásával támogatják a már kész ágazati növekedési stratégia célkitűzéseit. Ennek a stratégiának kell annak az első fontos projekteredménynek lennie, amely azonosítja a konkrét intézkedéseket, továbbá a készségek keresletének és kínálatának összehangolása érdekében jól meghatározott tevékenységeket, mérföldköveket és eredményeket rögzít.

A stratégiában részletezni kell, hogy a nagyobb trendek – mint a globális, a társadalmi és az ágazati technológiai fejlemények – vélhetően miként érintik a munkahelyeket és a készségigényeket. Fel kell benne tüntetni a várható határidőt, és különös figyelmet kell fordítania a digitális és kulcsfontosságú alaptechnológiák hatására.

Az e rész szerinti szövetségek lefedik az 1. rész (ágazathoz szükséges) és a 2. rész tevékenységeit. Különösen az alábbi tevékenységeket kell lefedniük:

| — | részletes értékelés adása az ágazatot jellemző aktuális és a szakképzett munkaerő előrejelzett hiányáról és strukturális munkaerőhiányról, valamint a foglalkozási profilok felülvizsgálatának szükségességéről, jelezve azok kezelési prioritását, többek között azoknak az ágazat és a foglalkoztatás viszonylatában fennálló növekedési és versenyképességi potenciálja alapján (pl. munkahelyek valószínű megszűnése, nehezen betölthető álláshelyek); |
| --- | --- |

—

részletes értékelés adása az ágazatot jellemző aktuális és a szakképzett munkaerő előrejelzett hiányáról és strukturális munkaerőhiányról, valamint a foglalkozási profilok felülvizsgálatának szükségességéről, jelezve azok kezelési prioritását, többek között azoknak az ágazat és a foglalkoztatás viszonylatában fennálló növekedési és versenyképességi potenciálja alapján (pl. munkahelyek valószínű megszűnése, nehezen betölthető álláshelyek);

| — | közös módszertan kidolgozása az aktuális helyzet és a jövőbeli igények értékeléséhez, valamint a készségek iránti kereslet és kínálat alakulásának (éves alapú) figyeléséhez, hiteles előrejelzési forgatókönyvek alapján; |
| --- | --- |

—

közös módszertan kidolgozása az aktuális helyzet és a jövőbeli igények értékeléséhez, valamint a készségek iránti kereslet és kínálat alakulásának (éves alapú) figyeléséhez, hiteles előrejelzési forgatókönyvek alapján;

| — | a felülvizsgálandó vagy létrehozandó foglalkozási profilok, valamint az azokhoz szükséges készségek és ismeretszint azonosítása, lehetőség szerint az ESCO foglalkozási profilokra és a meglévő kompetencia keretekre támaszkodva; adott esetben ágazati kompetenciakeretek kialakítása is szóba jöhet; |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálandó vagy létrehozandó foglalkozási profilok, valamint az azokhoz szükséges készségek és ismeretszint azonosítása, lehetőség szerint az ESCO foglalkozási profilokra és a meglévő kompetencia keretekre támaszkodva; adott esetben ágazati kompetenciakeretek kialakítása is szóba jöhet;

| — | az új képesítések felülvizsgálati vagy létrehozási prioritásainak azonosítása, leírása és jelzése a releváns foglalkozási profilok alapján; |
| --- | --- |

—

az új képesítések felülvizsgálati vagy létrehozási prioritásainak azonosítása, leírása és jelzése a releváns foglalkozási profilok alapján;

| — | a konkrét szakképzési megoldások (pl. felsőfokú szakképzés) és a vállalati-oktatási-kutatási partnerségek kialakításának ösztönzése; |
| --- | --- |

—

a konkrét szakképzési megoldások (pl. felsőfokú szakképzés) és a vállalati-oktatási-kutatási partnerségek kialakításának ösztönzése;

| — | konkrét megoldások kidolgozása a szakképzésben részt vevő tanulók, álláskeresők és gyakornokok európai ágazati mobilitásának előmozdítására, a meglévő uniós eszközök (pl. Erasmus+, EURES, Drop'Pin, A Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetsége) kihasználásával; |
| --- | --- |

—

konkrét megoldások kidolgozása a szakképzésben részt vevő tanulók, álláskeresők és gyakornokok európai ágazati mobilitásának előmozdítására, a meglévő uniós eszközök (pl. Erasmus+, EURES, Drop'Pin, A Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetsége) kihasználásával;

| — | intézkedések kidolgozása, amelyek vonzó karrierlehetőségként tüntetik fel az ágazatot – különösen a fiatalok körében – és segítik a nemek közötti egyensúly elérését is az ágazatban; |
| --- | --- |

—

intézkedések kidolgozása, amelyek vonzó karrierlehetőségként tüntetik fel az ágazatot – különösen a fiatalok körében – és segítik a nemek közötti egyensúly elérését is az ágazatban;

| — | egy ágazati irányítású, hosszú távú intézkedési terv kidolgozása a projekteredmények a projekt befejeződése után történő fokozatos kiszélesítése érdekében. E terv alapját az oktatási és képzési szolgáltatók és az ágazat legfőbb érdekelt felei között fenntartott partnerségek képezik a megfelelő szinten. Szerepeltetni kell benne a megfelelő irányítási struktúrák meghatározását, valamint a méretezhetőség és a pénzügyi fenntarthatóság terveit is. Biztosítania kell a szövetség munkájának megfelelő láthatóságát és széleskörű terjesztését (uniós és nemzeti politikai szinten), továbbá részleteznie kell azt, hogy miként történik majd a nemzeti és/vagy regionális szintű kiszélesítés a releváns kormányzati és ágazati hatóságokkal;
  Az intézkedési tervben arra is ki kell térni, hogy az uniós finanszírozás lehetőségek (pl. európai strukturális alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap, Erasmus+, COSME, ágazati programok), valamint a nemzeti és regionális finanszírozások miként tudják támogatni a készségstratégiákat; ennél figyelembe kell venni a nemzeti és regionális intelligens szakosodási stratégiákat. Jó példák alapján modellek dolgozhatók ki az ilyen finanszírozás fókuszált felhasználásának előmozdítására, beleértve a munkavállalók szakképzését is; |
| --- | --- |

—

egy ágazati irányítású, hosszú távú intézkedési terv kidolgozása a projekteredmények a projekt befejeződése után történő fokozatos kiszélesítése érdekében. E terv alapját az oktatási és képzési szolgáltatók és az ágazat legfőbb érdekelt felei között fenntartott partnerségek képezik a megfelelő szinten. Szerepeltetni kell benne a megfelelő irányítási struktúrák meghatározását, valamint a méretezhetőség és a pénzügyi fenntarthatóság terveit is. Biztosítania kell a szövetség munkájának megfelelő láthatóságát és széleskörű terjesztését (uniós és nemzeti politikai szinten), továbbá részleteznie kell azt, hogy miként történik majd a nemzeti és/vagy regionális szintű kiszélesítés a releváns kormányzati és ágazati hatóságokkal;

Az intézkedési tervben arra is ki kell térni, hogy az uniós finanszírozás lehetőségek (pl. európai strukturális alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap, Erasmus+, COSME, ágazati programok), valamint a nemzeti és regionális finanszírozások miként tudják támogatni a készségstratégiákat; ennél figyelembe kell venni a nemzeti és regionális intelligens szakosodási stratégiákat. Jó példák alapján modellek dolgozhatók ki az ilyen finanszírozás fókuszált felhasználásának előmozdítására, beleértve a munkavállalók szakképzését is;

| — | az összes uniós és/vagy országos szintű mennyiségi és minőségi információ kapcsolt nyílt hozzáférésű adatformátumban való átadása. |
| --- | --- |

—

az összes uniós és/vagy országos szintű mennyiségi és minőségi információ kapcsolt nyílt hozzáférésű adatformátumban való átadása.

4.   Odaítélési feltételek

A támogatható pályázatok értékelése a következő szempontok alapján történik:

| 1. | A projekt relevanciája (maximum 25 pont – alsó küszöbérték 13 pont) |
| --- | --- |

1.

A projekt relevanciája (maximum 25 pont – alsó küszöbérték 13 pont)

| 2. | A projekt kialakításának és végrehajtásának minősége (maximum 30 pont – alsó küszöbérték 16 pont) |
| --- | --- |

2.

A projekt kialakításának és végrehajtásának minősége (maximum 30 pont – alsó küszöbérték 16 pont)

| 3. | A projekt-munkacsoport és az együttműködési megállapodások minősége (maximum 25 pont – alsó küszöbérték 13 pont) |
| --- | --- |

3.

A projekt-munkacsoport és az együttműködési megállapodások minősége (maximum 25 pont – alsó küszöbérték 13 pont)

| 4. | Hatás és terjesztés (maximum 20 pont – alsó küszöbérték 11 pont) |
| --- | --- |

4.

Hatás és terjesztés (maximum 20 pont – alsó küszöbérték 11 pont)

Ahhoz, hogy a pályázatok az értékelő bizottság elé kerüljenek, el kell érniük a 70 pontos alsó küszöbértéket (a maximális 100 pontból).

5.   Költségvetés

A projektek társfinanszírozására előirányzott teljes költségvetés becsült összege 28 millió EUR (1 millió EUR az 1. részre, 3 millió EUR a 2. részre és 24 millió EUR a 3. részre).

Az 1. rész esetében a támogatás összege minden esetben 330 000 és 500 000 EUR között lesz. Az Ügynökség várhatóan körülbelül 3 pályázatot fog finanszírozni.

A 2. rész esetében a támogatás összege minden esetben 700 000 és 1 000 000 EUR között lesz. Az Ügynökség várhatóan körülbelül 4 pályázatot fog finanszírozni.

A 3. rész esetében a támogatás összege minden esetben legfeljebb 4 000 000 EUR lesz. Az Ügynökség várhatóan körülbelül 6 pályázatot fog finanszírozni. Kísérleti ágazatonként csak 1 pályázat választható ki.

Az Ügynökség fenntartja a jogot arra, hogy ne ossza ki a rendelkezésre álló teljes támogatási keretet.

6.   A pályázatok benyújtásának határideje

A pályázatokat legkésőbb 2017. május 2. (brüsszeli idő szerint) déli 12.00-ig kell benyújtani.

7.   Részletes információk

A pályázati útmutató az elektronikus pályázati űrlappal együtt a következő internetes oldalon található:

https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/sector-skills-alliances-2017_en

A pályázatoknak meg kell felelniük az útmutatóban leírt valamennyi feltételnek.

---

(1)  http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8848

---

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/16

---

A Norges Høyesterett 2016. február 19-i tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Ski Taxi SA, Follo Taxi SA og Ski Follo Taxidrift AS kontra staten v/Konkurransetilsynet ügyben

(E-3/16. sz. ügy)

(2017/C 26/07)

A Norges Høyesterett (Norvég Legfelsőbb Bíróság) 2016. február 19-i, a Bíróság Hivatalához 2016. február 24-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Ski Taxi SA, Follo Taxi SA og Ski Follo Taxidrift AS kontra staten v/Konkurransetilsynet (Norvég Versenyhivatal) ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

| 1. | Mi a megfelelő jogi teszt annak megállapítására, hogy egy vállalkozások közötti megállapodás célja versenykorlátozó-e az EGT-megállapodás 53. cikkének értelmében?






  a) | Ezzel összefüggésben, elegendő-e ahhoz, hogy megállapítást nyerhessen, hogy egy adott cselekmény az EGT-megállapodás 53. cikke szerint cél általi jogsértésnek minősül, annak a bizonyítása, hogy egy adott együttműködés versenykorlátozó hatással bírhat? |
| --- | --- | --- |

1.

Mi a megfelelő jogi teszt annak megállapítására, hogy egy vállalkozások közötti megállapodás célja versenykorlátozó-e az EGT-megállapodás 53. cikkének értelmében?

a)

Ezzel összefüggésben, elegendő-e ahhoz, hogy megállapítást nyerhessen, hogy egy adott cselekmény az EGT-megállapodás 53. cikke szerint cél általi jogsértésnek minősül, annak a bizonyítása, hogy egy adott együttműködés versenykorlátozó hatással bírhat?

| 2. | Mi a jogi jelentősége annak a ténynek, hogy egy együttműködés a közbeszerzési hatóság előtt nyíltan valósult meg, annak megvizsgálásában, hogy egy adott cselekmény cél általi jogsértésnek minősül-e? |
| --- | --- |

2.

Mi a jogi jelentősége annak a ténynek, hogy egy együttműködés a közbeszerzési hatóság előtt nyíltan valósult meg, annak megvizsgálásában, hogy egy adott cselekmény cél általi jogsértésnek minősül-e?

| 3. | Milyen jogi feltételeket kell különösen előtérbe helyezni annak a vizsgálata során, hogy két konkurens vállalkozás közös vállalkozása által benyújtott közös ajánlat formájában megvalósuló együttműködés, ahol a két vállalkozás a közös vállalkozás alvállalkozójaként jár el, cél általi jogsértésnek minősíthető-e? |
| --- | --- |

3.

Milyen jogi feltételeket kell különösen előtérbe helyezni annak a vizsgálata során, hogy két konkurens vállalkozás közös vállalkozása által benyújtott közös ajánlat formájában megvalósuló együttműködés, ahol a két vállalkozás a közös vállalkozás alvállalkozójaként jár el, cél általi jogsértésnek minősíthető-e?

---

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/17

---

A norvég iparjogvédelmi jogi fellebbezési tanács 2016. március 22-i tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz egy, az oslói önkormányzat által benyújtott fellebbezés ügyében

(E-5/16. sz. ügy)

(2017/C 26/08)

A norvég iparjogvédelmi jogi fellebbezési tanács (Klagenemnda for industrielle rettigheter) 2016. március 22-i, a Bíróság Hivatalához 2016. március 31-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz egy, az oslói önkormányzat által benyújtott fellebbezés ügyében, az alábbi kérdéseket illetően:

| 1. | Azon szerzői jogok védjegyként történő lajstromozása, amelyek piackizárólagossága már lejárt, ütközhet-e bizonyos körülmények között a védjegyirányelv 3. cikke (1) bekezdése f) pontjában megfogalmazott, a „közrendbe vagy a közerkölcsbe ütköző” védjegyek védjegyoltalomban részesülésével kapcsolatos tilalommal? |
| --- | --- |

1.

Azon szerzői jogok védjegyként történő lajstromozása, amelyek piackizárólagossága már lejárt, ütközhet-e bizonyos körülmények között a védjegyirányelv 3. cikke (1) bekezdése f) pontjában megfogalmazott, a „közrendbe vagy a közerkölcsbe ütköző” védjegyek védjegyoltalomban részesülésével kapcsolatos tilalommal?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén, befolyással lehet-e az az értékelésre, hogy a szerzői joggal védett mű jól ismert és jelentős kulturális értéket képvisel? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén, befolyással lehet-e az az értékelésre, hogy a szerzői joggal védett mű jól ismert és jelentős kulturális értéket képvisel?

| 3. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a második kérdésben említetteken kívül lehet-e más tényező vagy kritérium befolyással az értékelésre, és ha igen, melyek azok? |
| --- | --- |

3.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a második kérdésben említetteken kívül lehet-e más tényező vagy kritérium befolyással az értékelésre, és ha igen, melyek azok?

| 4. | Alkalmazandó-e szobrok síkbeli ábrázolásainál a 2008/95/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdése e) pontjának iii. alpontja? |
| --- | --- |

4.

Alkalmazandó-e szobrok síkbeli ábrázolásainál a 2008/95/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdése e) pontjának iii. alpontja?

| 5. | Alkalmazandó-e az olyan védjegyek elutasításánál jogi felhatalmazásként a 2008/95/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja, amelyek egy áru alakzatának vagy külső megjelenésének síkbeli vagy térbeli ábrázolásai? |
| --- | --- |

5.

Alkalmazandó-e az olyan védjegyek elutasításánál jogi felhatalmazásként a 2008/95/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja, amelyek egy áru alakzatának vagy külső megjelenésének síkbeli vagy térbeli ábrázolásai?

| 6. | Az ötödik kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a 2008/95/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjai úgy értelmezendőek-e, hogy a nemzeti nyilvántartási hatóságnak a síkbeli vagy térbeli ábrázolású alakzatok vagy külső megjelenésű áruk védjegyeinek értékelésénél azt az értékelési kritériumot kell alkalmaznia, ami azt vizsgálja, hogy az adott dizájn jelentősen eltér-e az üzletág hagyományaitól vagy szabványaitól? Lehet-e a visszautasítás alapja, hogy egy ilyen védjegy egy áru alakzatának vagy külső megjelenésének leírása? |
| --- | --- |

6.

Az ötödik kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a 2008/95/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjai úgy értelmezendőek-e, hogy a nemzeti nyilvántartási hatóságnak a síkbeli vagy térbeli ábrázolású alakzatok vagy külső megjelenésű áruk védjegyeinek értékelésénél azt az értékelési kritériumot kell alkalmaznia, ami azt vizsgálja, hogy az adott dizájn jelentősen eltér-e az üzletág hagyományaitól vagy szabványaitól? Lehet-e a visszautasítás alapja, hogy egy ilyen védjegy egy áru alakzatának vagy külső megjelenésének leírása?

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 26.1.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 26/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 26/18

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8347 – EQT Fund Management/Getec Energie Holding/Getec Target Companies)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 26/09)

| 1. | 2017. január 18-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az EQT Fund Management S.à.r.l. (a továbbiakban: EQT, Luxembourg) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés értékesítése és vásárlása útján a Getec Energie Holding GmBH (a továbbiakban: GEH GmbH, Németország) vállalkozással közös irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a következő vállalkozások felett: i. Getec Heat & Power AG; ii. Getec Wärme & Effizienz AG; iii. Getec Media AG; iv. Getec shared services GmbH; v. Getec Contracting GmbH (a továbbiakban együttesen: Getec Targets, Németország). |
| --- | --- |

1.

2017. január 18-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az EQT Fund Management S.à.r.l. (a továbbiakban: EQT, Luxembourg) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés értékesítése és vásárlása útján a Getec Energie Holding GmBH (a továbbiakban: GEH GmbH, Németország) vállalkozással közös irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a következő vállalkozások felett: i. Getec Heat & Power AG; ii. Getec Wärme & Effizienz AG; iii. Getec Media AG; iv. Getec shared services GmbH; v. Getec Contracting GmbH (a továbbiakban együttesen: Getec Targets, Németország).

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az EQT Észak-Európában, a kontinentális Európában és Észak-Amerikában végrehajtott infrastruktúra-beruházásokra, valamint infrastruktúrához kapcsolódó eszközökbe és vállalkozásokba való befektetésekre specializálódott befektetési alap, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az EQT Észak-Európában, a kontinentális Európában és Észak-Amerikában végrehajtott infrastruktúra-beruházásokra, valamint infrastruktúrához kapcsolódó eszközökbe és vállalkozásokba való befektetésekre specializálódott befektetési alap,

| — | a GEH GmbH energiaelőállítással és -elosztással kapcsolatos energiaszolgáltatások terén tevékenykedik, optimalizálva a fogyasztók hő, gőz, hűtés és villamos energia formájában történő energiaellátását, |
| --- | --- |

—

a GEH GmbH energiaelőállítással és -elosztással kapcsolatos energiaszolgáltatások terén tevékenykedik, optimalizálva a fogyasztók hő, gőz, hűtés és villamos energia formájában történő energiaellátását,

| — | a Getec Targets németországi energiaszerződésekre szakosodott. |
| --- | --- |

—

a Getec Targets németországi energiaszerződésekre szakosodott.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8347 – EQT Fund Management/Getec Energie Holding/Getec Target Companies hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIUM |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8347 – EQT Fund Management/Getec Energie Holding/Getec Target Companies hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

Európai Bizottság

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIUM

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---