# Euroopa Liidu C 33/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 33 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik2. veebruar 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 33

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik2. veebruar 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 33/01 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. veebruar 2017 — Euro vahetuskurss | 1 |
| 2017/C 33/02 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 2 |
| | Kontrollikoda |
| 2017/C 33/03 | Eriaruanne nr 36/2016 — Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 33/01

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. veebruar 2017 — Euro vahetuskurss

1

2017/C 33/02

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

2

Kontrollikoda

2017/C 33/03

Eriaruanne nr 36/2016 — Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 33/04 | Konkursikutse — EACEA/03/2017 — Erasmuse kõrgharidusharta 2014–2020 | 4 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2017/C 33/05 | Kohtu määrus, 31. märts 2016, kohtuasjas E-4/15: Islandi finantsteenuste ühing vs. EFTA järelevalveamet (Hagi EFTA järelevalveameti otsuse tühistamiseks – Riigiabi – Vastuvõetavus – Õigus esitada hagi – Ühingu staatus) | 6 |
| 2017/C 33/06 | Kohtu otsus, 19. aprill 2016, kohtuasjas E-14/15: Holship Norge AS vs. Norsk Transportarbeiderforbund (EMP lepingu artiklid 31, 53 ja 54 – Konkurentsiõigus – Kollektiivlepingud – Kollektiivhagi – Asutamisvabadus) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 33/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 8 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 33/04

Konkursikutse — EACEA/03/2017 — Erasmuse kõrgharidusharta 2014–2020

4

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2017/C 33/05

Kohtu määrus, 31. märts 2016, kohtuasjas E-4/15: Islandi finantsteenuste ühing vs. EFTA järelevalveamet (Hagi EFTA järelevalveameti otsuse tühistamiseks – Riigiabi – Vastuvõetavus – Õigus esitada hagi – Ühingu staatus)

vs

(Hagi EFTA järelevalveameti otsuse tühistamiseks – Riigiabi – Vastuvõetavus – Õigus esitada hagi – Ühingu staatus)

6

2017/C 33/06

Kohtu otsus, 19. aprill 2016, kohtuasjas E-14/15: Holship Norge AS vs. Norsk Transportarbeiderforbund (EMP lepingu artiklid 31, 53 ja 54 – Konkurentsiõigus – Kollektiivlepingud – Kollektiivhagi – Asutamisvabadus)

vs

(EMP lepingu artiklid 31, 53 ja 54 – Konkurentsiõigus – Kollektiivlepingud – Kollektiivhagi – Asutamisvabadus)

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 33/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

8

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/1

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. veebruar 2017

Euro vahetuskurss (2)

1. veebruar 2017

(2017/C 33/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0790 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,25 |
| DKK | Taani kroon | 7,4370 |
| GBP | Inglise nael | 0,85418 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4253 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0680 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,8830 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 309,78 |
| PLN | Poola zlott | 4,3186 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5478 |
| TRY | Türgi liir | 4,0581 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4225 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4097 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3720 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,4817 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5240 |
| KRW | Korea vonn | 1 247,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,4837 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4270 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4645 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 424,00 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7782 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,713 |
| RUB | Vene rubla | 64,8674 |
| THB | Tai baat | 37,894 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3918 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,3405 |
| INR | India ruupia | 72,7540 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0790

JPY

Jaapani jeen

122,25

DKK

Taani kroon

7,4370

GBP

Inglise nael

0,85418

SEK

Rootsi kroon

9,4253

CHF

Šveitsi frank

1,0680

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,8830

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

309,78

PLN

Poola zlott

4,3186

RON

Rumeenia leu

4,5478

TRY

Türgi liir

4,0581

AUD

Austraalia dollar

1,4225

CAD

Kanada dollar

1,4097

HKD

Hongkongi dollar

8,3720

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,4817

SGD

Singapuri dollar

1,5240

KRW

Korea vonn

1 247,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,4837

CNY

Hiina jüaan

7,4270

HRK

Horvaatia kuna

7,4645

IDR

Indoneesia ruupia

14 424,00

MYR

Malaisia ringit

4,7782

PHP

Filipiini peeso

53,713

RUB

Vene rubla

64,8674

THB

Tai baat

37,894

BRL

Brasiilia reaal

3,3918

MXN

Mehhiko peeso

22,3405

INR

India ruupia

72,7540

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/2

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2017/C 33/02)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt:

Leheküljel 235

lisatakse märkusele „Üldist“ teise lõiguna järgmine tekst ja pilt:

„Tekstiilriiet, mis on osaliselt kaetud korrapärase asetusega plastnupukestega, mis muudavad riide libisemiskindlaks, ei käsitata mustriga kaetuna grupi 59 märkuse 2 a punkti 4 tähenduses. Riiet käsitatakse ainult pealistatuna või kaetuna, juhul kui toote põhiomadused ei viita sellele, et toodet ei ole pealistatud ega kaetud, vaid seda on töödeldud mingil muul viisil (nt trükitud).

Image “

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

2

---

Kontrollikoda

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/3

---

Eriaruanne nr 36/2016

„Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine“

(2017/C 33/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 36/2016: „Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu ja EU-Bookshop-veebisaidil https://bookshop.europa.eu.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/4

---

KONKURSIKUTSE — EACEA/03/2017

Erasmuse kõrgharidusharta 2014–2020

(2017/C 33/04)

1.   Sissejuhatus

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusel (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20.12.2013, lk 50).

2.   Eesmärgid ja kirjeldus

Erasmuse kõrgharidusharta (ECHE) on Euroopa ja rahvusvahelise koostöö üldine kvaliteediraamistik, mida kõrgharidusasutus saab teostada Erasmus+ programmi raames. Erasmuse kõrgharidusharta määramine on eeltingimus kõigile kõrgkoolidele, mille asukoht on ühes alljärgnevalt loetletud riikidest, ning kes soovivad programmi raames taotleda üksikisikute õppimisalases liikuvuses ja/või innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöös osalemist. Muudes riikides asuvate kõrgkoolide jaoks ei ole harta nõutav ning kvaliteediraamistik kehtestatakse kõrgemate õppeasutuste vaheliste lepingutega. Harta määratakse Erasmus+ programmi kogu kestuse ajaks. Harta rakendamist jälgitakse ning selle põhimõtete ja kohustuste mis tahes rikkumise korral võib Euroopa Komisjon harta tagasi võtta.

3.   Abikõlblikud taotlejad

Erasmuse kõrgharidusharta taotlemise tingimustele vastavad kõrgemad õppeasutused, mis asuvad ühes järgmistest riikidest:

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid,

| — | EFTA ja EMP riigid (Island, Liechtenstein, Norra), endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Türgi. |
| --- | --- |

—

EFTA ja EMP riigid (Island, Liechtenstein, Norra), endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Türgi.

Riikide asutused määravad taotlejate seas kindlaks kõrgemad õppeasutused, keda peetakse abikõlblikuks (1) osalema Erasmus+ programmi raames üksikisikute õppimisalases liikuvuses ja/või innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöös vastavate riikide territooriumil.

4.   Taotluste esitamise tähtaeg ja valiku tulemuste avaldamise esialgne kuupäev

Nõuetekohaselt täidetud veebi taotlusvorm tuleb esitada veebis 31. märtsiks 2017 kell 12.00 (keskpäev Brüsseli aja järgi).

Valiku tulemuste avaldamise esialgne kuupäev on 1. oktoober 2017.

5.   Täielik teave

Teave Erasmus+ programmi kohta on kättesaadav järgmisel internetiaadressil: http://ec.europa.eu/erasmus-plus

Taotlused tuleb esitada vastavalt Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse koostatud juhistele, mis on avaldatud veebisaidil:

https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/erasmus-charter-for-higher-education-2014-2020-selection-2018_en

---

(1)  „Kõrgkool“ artikli 2 Erasmus+ programmi õigusliku aluse järgi on:

| a) | riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav kõrgharidusasutus, mis annab tunnustatud kraadi või muu tunnustatud kolmanda taseme kvalifikatsiooni, olenemata sellest, millist nime selliste asutuste puhul liikmesriikides võidakse kasutada; |
| --- | --- |

a)

riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav kõrgharidusasutus, mis annab tunnustatud kraadi või muu tunnustatud kolmanda taseme kvalifikatsiooni, olenemata sellest, millist nime selliste asutuste puhul liikmesriikides võidakse kasutada;

| b) | riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav asutus, mis pakub kolmanda taseme kutseharidust või -koolitust; |
| --- | --- |

b)

riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav asutus, mis pakub kolmanda taseme kutseharidust või -koolitust;

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/6

---

KOHTU MÄÄRUS,

31. märts 2016,

kohtuasjas E-4/15:

Islandi finantsteenuste ühing vs. EFTA järelevalveamet

(Hagi EFTA järelevalveameti otsuse tühistamiseks – Riigiabi – Vastuvõetavus – Õigus esitada hagi – Ühingu staatus)

(2017/C 33/05)

Kohtuasjas E-4/15: Islandi finantsteenuste ühing vs. EFTA järelevalveamet – AVALDUS tühistada EFTA järelevalveameti 16. juuli 2014. aasta otsus nr 298/14/COL, mis on avaldatud väljaandes ELT C 400, 13.11.2014, lk 13, ja EMP kaasandes nr 66, 13.11.2014, lk 1 („vaidlustatud otsus“), et lõpetada kohtuasi, mille raames käsitletakse abi, mida anti Islandi eluasemerahastamisfondile (Íbúðalánasjóður), tegi kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson 31. märtsil 2016 järgmise resolutiivosaga määruse:

| 1) | avaldus on vastuvõetamatu ja see lükatakse tagasi; |
| --- | --- |

1)

avaldus on vastuvõetamatu ja see lükatakse tagasi;

| 2) | Islandi finantsteenuste ühing kannab enda ja EFTA järelevalveameti kohtukulud; |
| --- | --- |

2)

Islandi finantsteenuste ühing kannab enda ja EFTA järelevalveameti kohtukulud;

| 3) | Islandi valitsus kannab enda kohtukulud. |
| --- | --- |

3)

Islandi valitsus kannab enda kohtukulud.

---

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/7

---

KOHTU OTSUS,

19. aprill 2016,

kohtuasjas E-14/15:

Holship Norge AS vs. Norsk Transportarbeiderforbund

(EMP lepingu artiklid 31, 53 ja 54 – Konkurentsiõigus – Kollektiivlepingud – Kollektiivhagi – Asutamisvabadus)

(2017/C 33/06)

Kohtuasjas E-14/15, Holship Norge AS vs. Norsk Transportarbeiderforbund, on Norra ülemkohus (Norges Høyesterett) EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 34 alusel esitanud kohtule TAOTLUSE seoses EMP lepingu, eriti selle artiklite 31, 53 ja 54 tõlgendamisega. Kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson tegi 19. aprillil 2016 järgmise resolutiivosaga otsuse.

| 1. | EMP konkurentsieeskirjadest kollektiivlepingutele tehtav erand ei hõlma tegevuse esmatähtsuse eeskirja hindamist, nagu käesoleval juhul, või sadama kasutaja boikoteerimist eesmärgiga saavutada nõustumine kollektiivlepinguga, kui kasutaja peab nõustumise korral maha- ja pealelaadimisteenuste ostmisel eelistama muud ettevõtjat, käesoleval juhul haldusbürood, selle asemel et kasutada nende tööde tegemiseks oma töötajaid. |
| --- | --- |

1.

EMP konkurentsieeskirjadest kollektiivlepingutele tehtav erand ei hõlma tegevuse esmatähtsuse eeskirja hindamist, nagu käesoleval juhul, või sadama kasutaja boikoteerimist eesmärgiga saavutada nõustumine kollektiivlepinguga, kui kasutaja peab nõustumise korral maha- ja pealelaadimisteenuste ostmisel eelistama muud ettevõtjat, käesoleval juhul haldusbürood, selle asemel et kasutada nende tööde tegemiseks oma töötajaid.

| 2. | EMP lepingu artikleid 53 ja 54 võidakse käesoleva kohtuasjaga hõlmatud süsteemi suhtes kohaldada eraldi või koos. |
| --- | --- |

2.

EMP lepingu artikleid 53 ja 54 võidakse käesoleva kohtuasjaga hõlmatud süsteemi suhtes kohaldada eraldi või koos.

| 3. | Juhul kui sadamat, nagu käesoleva kohtuasjaga hõlmatud sadam, ei käsitata Euroopa Majanduspiirkonna territooriumi olulise osana, tuleb selleks, et kindlaks määrata, kas turgu valitsev seisund hõlmab EMP lepingu territooriumit või selle olulist osa, arvesse võtta samasuguseid või sarnaseid haldajate süsteeme, mis võivad olla kasutusel teistes sadamates. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui sadamat, nagu käesoleva kohtuasjaga hõlmatud sadam, ei käsitata Euroopa Majanduspiirkonna territooriumi olulise osana, tuleb selleks, et kindlaks määrata, kas turgu valitsev seisund hõlmab EMP lepingu territooriumit või selle olulist osa, arvesse võtta samasuguseid või sarnaseid haldajate süsteeme, mis võivad olla kasutusel teistes sadamates.

| 4. | Selline boikott, nagu käesoleval juhul, mille eesmärk on saavutada nõustumine kollektiivlepinguga, millega nähakse ette esmatähtsuse klauslit sisaldav süsteem, heidutab tõenäoliselt muudest EMP riikidest pärit äriühinguid või koguni takistab neid Norras asutada ja kujutab endast seega EMP lepingu artiklis 31 sätestatud asutamisvabaduse piirangut. |
| --- | --- |

4.

Selline boikott, nagu käesoleval juhul, mille eesmärk on saavutada nõustumine kollektiivlepinguga, millega nähakse ette esmatähtsuse klauslit sisaldav süsteem, heidutab tõenäoliselt muudest EMP riikidest pärit äriühinguid või koguni takistab neid Norras asutada ja kujutab endast seega EMP lepingu artiklis 31 sätestatud asutamisvabaduse piirangut.

| 5. | Piirangu olemasolu väljaselgitamise seisukohalt ei ole oluline, et ettevõtja vajab maha- ja pealelaadimisteenuseid vähe ja/või harva. |
| --- | --- |

5.

Piirangu olemasolu väljaselgitamise seisukohalt ei ole oluline, et ettevõtja vajab maha- ja pealelaadimisteenuseid vähe ja/või harva.

| 6. | Põhikohtuasjas käsitletavas olukorras ei ole piirangu õiguspärasuse väljaselgitamise seisukohalt oluline, et boikoteeritav ettevõtja kohaldab oma sadamatööliste suhtes muud kollektiivlepingut. |
| --- | --- |

6.

Põhikohtuasjas käsitletavas olukorras ei ole piirangu õiguspärasuse väljaselgitamise seisukohalt oluline, et boikoteeritav ettevõtja kohaldab oma sadamatööliste suhtes muud kollektiivlepingut.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 2.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 33/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

„CHAROLAIS DE BOURGOGNE“

EL nr: PGI-FR-02099 – 8.12.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus

„Charolais de Bourgogne“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Charolais de Bourgogne“ on veiseliha, mis on saadud šarolee (Charolais) tõugu loomadelt (ema ja isa on šarolee tõugu) ja millel on järgmised omadused:

| KATEGOORIA ning miinimum- ja maksimumvanus | Rümba miinimumkaal | Lihakusklass | Rasvasusklass |
| --- | --- | --- | --- |
| 14–24-kuune veis | 320 kg | E, U, R | 2–3-4 |
| Vähemalt 24-kuune mullikas | 280 kg | E, U, R | 2–3-4 |
| Kuni 10-aastane lehm | 330 kg | U, R | 2–3-4 |

KATEGOORIA ning miinimum- ja maksimumvanus

Rümba miinimumkaal

Lihakusklass

Rasvasusklass

14–24-kuune veis

320 kg

E, U, R

2–3-4

Vähemalt 24-kuune mullikas

280 kg

E, U, R

2–3-4

Kuni 10-aastane lehm

330 kg

U, R

2–3-4

„Charolais de Bourgogne“ on erepunase värvusega, veidi marmorjas, väherasvane, vähekiuline, pehme ja mahlane liha.

Liha turustatakse värske või külmutatuna. Keelatud on turustada kord juba sulatatud liha jahutatud kujul.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Loomade kasvatamisel järgitakse traditsioonilist tsüklit, kus karjatamine (vähemalt 6 kuud aastas) ja laudas pidamine vahelduvad kogu kasvatusperioodi jooksul. See tähendab 14–24-kuuste veiste puhul üht tsüklit ja emasloomade puhul vähemalt kaht tsüklit.

Põllumajandusliku majapidamise rohumaa pindala moodustab vähemalt 70 % peamisest söödamaast.

Kõikide loomade sööt koosneb rohust ja koresöödast. Koresööt (v.a õled) pärinevad üksnes geograafilisest piirkonnast. Seega väärtustatakse ka geograafilise piirkonnas rikkalikult leiduvaid looduslikke rohumaid, mida iseloomustavad mitmekülgsus ja kvaliteetne taimestik.

Jõu- või täiendsööta võib veistele anda aastas looma kohta keskmiselt kuni 2 kg päevas, välja arvatud söötmise lõppetapis.

Uurea andmine on keelatud kogu kasvatusperioodi vältel.

Loomade söötmise lõppetapp toimub karjamaal või söötmisnõudesse pandud sööda abil.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Loomad peavad olema sündinud, kasvatatud ja nuumatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Charolais de Bourgogne“ märgisel on:

| — | kaitstud geograafilise tähise nimetus; |
| --- | --- |

—

kaitstud geograafilise tähise nimetus;

| — | looma riiklik identimisnumber või partiinumber; |
| --- | --- |

—

looma riiklik identimisnumber või partiinumber;

| — | selle looma kategooria, kellelt liha on saadud; |
| --- | --- |

—

selle looma kategooria, kellelt liha on saadud;

| — | tapmise kuupäev; |
| --- | --- |

—

tapmise kuupäev;

| — | kui see on asjakohane: märge „grillimiseks ja praadimiseks mõeldud liha puhul, välja arvatud vahelihase kõõluseline ja lihaseline osa ja filee, on minimaalne laagerdumisaeg seitse päeva“ või „vaakumpakendis liha puhul on minimaalne laagerdumisaeg seitse päeva“. |
| --- | --- |

—

kui see on asjakohane: märge „grillimiseks ja praadimiseks mõeldud liha puhul, välja arvatud vahelihase kõõluseline ja lihaseline osa ja filee, on minimaalne laagerdumisaeg seitse päeva“ või „vaakumpakendis liha puhul on minimaalne laagerdumisaeg seitse päeva“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega „Charolais de Bourgogne“ toote geograafiline tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune.

Aini departemangu järgmised kommuunid:

Arbigny, Asnières-sur-Saône, Bagé-le-Châtel, Beaupont, Beny, Bey, Boz, Chavannes-sur-Reyssouze, Chevroux, Coligny, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Crottet, Curciat-Dongalon, Domsure, Feillens, Garnerans, Genouilleux, Gorrevod, Grièges, Guereins, Lescheroux, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Mogneneins, Montmerle-sur-Saône, Ozan, Peyzieux-sur-Saône, Pirajoux, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bagé, Saint-Bénigne, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Etienne-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Sermoyer, Servignat, Thoissey, Valeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Vesines, Villemotier.

Cheri departemangu järgmised kommuunid:

Apremont-sur-Allier, Argenvières, Bannay, Beffes, Belleville-sur-Loire, Boulleret, Bué, La Chapelle-Hugon, La Chapelle-Montlinard, Charentonnay, Le Chautay, Couargues, Cours-les-Barres, Couy, Crézancy-en-Sancerre, Cuffy, Feux, Gardefort, Garigny, Germigny-l’Exempt, Groises, La Guerche-sur-l’Aubois, Herry, Jalognes, Jouet-sur-l’Aubois, Jussy-le-Chaudrier, Lère, Lugny-Champagne, Marseilles-les-Aubigny, Ménetou-Ratel, Ménétréol-sous-Sancerre, Précy, Saint-Bouize, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Saint-Léger-le-Petit, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Satur, Sancergues, Sancerre, Savigny-en-Sancerre, Sens-Beaujeu, Sevry, Sury-près-Lère, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Torteron, Veaugues, Verdigny, Vinon.

Côte d’Ori departemangus:

kantonid Arnay-le-Duc, Beaune, Ladoix-Serrigny, Semur-en-Auxois.

Samuti järgmised kommuunid:

Agencourt, Agey, Alise-Sainte-Reine, Ancey, Argilly, Athié, Aubigny-en-Plaine, Aubigny-les-Sombernon, Auvillars-sur-Saône, Bagnot, Barbirey-sur-Ouche, Baulme-la-Roche, Benoisey, Bessey-les-Cîteaux, Blaisy-Bas, Blaisy-Haut, Bligny-le-sec, Bonnencontre, Boux-sous-Salmaise, Brazey-en-Plaine, Broin, Buffon, Bure-les-Templiers, Bussy-la-Pesle, Bussy-le-Grand, Chamblanc, Champagny, Champ-d’Oiseau, Chanceaux, Charencey, Charrey-sur-Saône, Chaugey, Chaume-les-Baigneux, Chivres, Comblanchien, Corcelles-lès-Cîteaux, Corgoloin, Corpoyer-la-Chapelle, Courcelles-les-Montbard, Crépand, Darcey, Detain-et-Bruant, Drée, Echalot, Echannay, Epernay-sous-Gevrey, Eringes, Esbarres, Etormay, Fain-les-Montbard, Fain-les-Moutiers, Flavigny-sur-Ozerain, Fresnes, Frôlois, Fussey, Gerland, Gissey-sous-Flavigny, Glanon, Grenant-lès-Sombernon, Grésigny-Sainte-Reine, Grignon, Grosbois-en-Montagne, Hauteroche, Izeure, Jailly-les-Moulins, Jallanges, Jours-les-Baigneux, Labergement-les-Seurre, Labruyère, Lanthes, Lechâtelet, Magny-les-Aubigny, Magny-les-Villers, Mâlain, Marigny-le-Cahoüet, Menesble, Ménetreux-le-Pitois, Mesmont, Minot, Moitron, Montigny-Montfort, Montmain, Montoillot, Montot, Moutiers-Saint-Jean, Mussy-la-Fosse, Nogent-les-Montbard, Pagny-la-Ville, Panges, Pellerey, Poiseul-la-Grange, Poncey-sur-l’Ignon, Pouillenay, Pouilly-sur-Saône, Prâlon, Quincerot, Quincey, Quincy-le-Vicomte, Recey-sur-Ource, Remilly-en-Montagne, La Roche-Vanneau, Saint-Anthot, Saint-Bernard, Saint-Broing-les-Moines, Saint-Germain-les-Senailly, Saint-Jean-de-Bœuf, Saint-Nicolas-les-Cîteaux, Saint-Rémy, Saint-Seine-l’Abbaye, Saint-Victor-sur-Ouche, Salmaise, Savigny-sous-Mâlain, Savouges, Seigny, Senailly, Seurre, Sombernon, Source-Seine, Terrefondrée, Thénissey, Trouhaut, Trugny, Turcey, Vaux-Saules, Venarey-les-Laumes, Verrey-sous-Drée, Verrey-sous-Salmaise, Vieilmoulin, Villaines-les-Prévôtes, Villebichot, La Villeneuve-les-Convers, Villotte-Saint-Seine, Villy-le-Moutier, Viserny.

Loire’i departemangu järgmised kommuunid:

Ambierle, Arcinges, Arçon, Belleroche, Belmont-de-la-Loire, La Bénisson-Dieu, Boyer, Briennon, Le Cergne, Chandon, Changy, Charlieu, Le Crozet, Cuinzier, Ecoche, La Gresle, Jarnosse, Mably, Maizilly, Mars, Nandax, Noailly, Les Nöés, La Pacaudière, Pouilly-sous-Charlieu, Renaison, Sail-les-Bains, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Germain-la-Montagne, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Martin-d’Estreaux, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Rirand, Saint-Romain-la-Motte, Sevelinges, Urbise, Villers, Vivans.

Nièvre’i departemangus:

kõik kommuunid, välja arvatud Annay, Dornecy ja Neuvy-sur-Loire.

Rhône’i departemangus:

kanton Belleville.

Samuti järgmised kommuunid:

Aigueperse, Azolette, Monsols, Ouroux, Propières, Saint-Bonnet-des-Bruyères, Saint-Christophe, Saint-Clément-de-Vers, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Igny-de-Vers, Saint-Jacques-des-Arrêts, Saint-Mamert, Trades.

Saône-et-Loire’i departemangus:

kõik kommuunid, välja arvatud Beauvernois, Bosjean, Champagnat, Cuiseaux.

Yonne’i departemangus:

kanton Avallon.

Samuti järgmised kommuunid:

Andryes, Angely, Asquins, Bierry-les-Belles-Fontaines, Blacy, Chamoux, Cisery, Coutarnoux, Diges, Dissangis, Domecy-sur-Cure, Dracy, Foissy-les-Vézelay, Fontaines, Fontenay-près-Vézelay, Fontenoy, Givry, Guillon, L’Isle-sur-Serein, Joux-la-Ville, Lalande, Lavau, Leugny, Levis, Marmeaux, Merry-la-Vallée, Mézilles, Montréal, Moulins-sur-Ouanne, Moutiers-en-Puisaye, Parly, Pierre-Perthuis, Pisy, Sainpuits, Saint-André-en-Terre-Plaine, Sainte-Colombe-sur-Loing, Saint-Fargeau, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Martin-sur-Ocre, Saint-Père, Saints-en-Puisaye, Saint-Sauveur-en-Puisaye, Santigny, Sauvigny-le-Beuréal, Savigny-en-Terre-Plaine, Sceaux, Talcy, Tannerre-en-Puisaye, Tharoiseau, Thizy, Toucy, Treigny, Trévilly, Vassy-sous-Pisy, Vézelay, Vignes

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud geograafilise tähise „Charolais de Bourgogne“ geograafiline tootmispiirkond hõlmab Euroopa kõige viljakamate hulka kuuluvaid väikesi põllumajanduspiirkondi, kus kasutatakse ekstensiivset karjakasvatussüsteemi. Ligikaudu neli viiendikku põllumajandusmaast moodustab rohumaa. Kõnealuses piirkonnas moodustavad suure osa rohumaast looduslikud karjamaad (keskmiselt 73 %), mida iseloomustavad mitmekesisus ja kvaliteetne taimestik.

Ookeanikliima, millel on piirkonna sektorist tulenevalt kas mandrilised või lõunamaised mõjutused, tagab aasta peale ühtlaselt jaotunud sademed. Kevadised kõrgemad temperatuurid soojendavad kiiresti ja soodustavad rohumaadel rohu ühtlast kasvu, heinategu ja mõnes sektoris ka heinateojärgset teist niitmist.

Burgundia hekkidega ääristatud maatükkide süsteem loodi 19. sajandil, mil piirkonnas keskenduti veisekasvatusele ja eelkõige toote „Charolais de Bourgogne“ valmistamisele. Tegemist on geomeetriliste maatükkidega, kus hekid koosnevad eri liiki ogalistest põõsastest (koer-kibuvitsad, laukapuud...), mustadest leedritest, pajudest jne. Hekid toetuvad akaatsiavaiadest ja okastraadist valmistatud taradele, mille alla ladestub linnusõnnik. Loomakasvatajad hoiavad hekke korras, pügades neid regulaarselt. Tänu sellele tekib side ka loodusliku floora ja faunaga (kes toodavad ja kasutavad hekki), ühtlasi pakub hekk sageli karjamaal viibivatele loomadele teatavat mugavust ja iseloomustab sealset maastikku.

Pariisi nõo lubjarikka pinnase ja Keskmassiivi kristalse struktuuriga pinnase vahelise üleminekualana on geograafilise piirkonna mullastik mitmekesine, mis on võimaldanud kujundada üksteist täiendavad kasvatustavad: loomakasvatajad lasevad loomadel sündida ja kasvatavad neid väheviljakal kristalsel pinnasel ning lihatöötlejad „viivad nad lõpule“ viljakatel savi- ja lubjakivimuldadel.

„Charolais de Bourgogne“ tootmissüsteemi iseloomustab maa ekstensiivne väärtustamine ning karja ekstensiivne kasvatamine, järgides karjatamis- ja talvitumistsüklite vaheldumist. Šarolee tõugu loomade potentsiaali rohumaaloomadena rakendatakse piirkonnas vastavalt juba sajandeid tagasi välja kujunenud traditsioonilistele põhimõtetele.

Loomade valikuprotsessi teostavad loomakasvatajad. Nende eesmärk on parandada põlvkondade vältel edasi antud karja. Oskusteavet antakse edasi nii loomakasvatajate (loomade omaduste visuaalne hindamine, konkursid...) kui ka põlvkondade vahel (aretuskari).

Talvel saab kari sööta, mis põhineb peamiselt põllumajanduslikust majapidamisest ja täielikult geograafilisest piirkonnast saadaval heinal ja õlgedel, mida täiendatakse piiratud koguses teravilja ja õlikookidega, mis võimaldavad söödaratsiooni tasakaalustada. Loomakasvataja peamine eesmärk on võimalikult lühendada talvitumisaega. Loomad viiakse enamasti lauta rohumaa võimalusi arvestades viimasel hetkel ja nad lastakse kevadel esimeste rohuliblede tärgates karjamaale tagasi. Vasikatega lehmad lastakse karjamaale esimeste rohuliblede olemasolul, et rohtu võimalikult hästi ära kasutada.

Loomakasvataja haldab rohumaid range täpsusega, et võimaldada rohul optimaalselt kasvada. Selleks laseb ta karja teatavatele rohumaadele ja viib selle sealt ära ning kogub rohtu ka varuks. Sellised tavad võimaldavad säilitada rohumaade kvalitatiivset ja kvantitatiivset potentsiaali ning pakkuda suurema osa aastast loomadele juurdepääsu rohule. Lehmadest ja nende vasikatest koosnev kari veedab seega karjamaal pika perioodi, mis lõpeb noorloomade valimisega.

Kõnealuses piirkonnas on rohu kasvatamiseks soodsad hekkidega ümbritsetud maalapid ja karjatamine arenenud käsikäes. Šarolee tõug on sellega eriti hästi kohanenud. Kuna kõnealuses piirkonnas järgitakse karjakasvatussüsteemi, mida iseloomustab maa ja karja ekstensiivne kasutamine, on seal võimalik hallata ja korras hoida suuri alasid.

Rümp „Charolais de Bourgogne“ on säilitanud skeleti robustsuse ja lihakeha on väga heade omadustega.

Rümp sisaldab üle 70 % liha, mis on suurepärane. Lihaste osakaal on suur ja nahaalust rasva on vähe. See ületab märkimisväärselt sarnaste loomade liharohkust ja sellest saab ligikaudu 50 % ulatuses grillimiseks sobivat liha. Lihakusklass on selle kategooria parimaid – ligikaudu 95 % loomadest klassifitseeritakse headeks (R) ja suurepärasteks (E).

Liha „Charolais de Bourgogne“ on erepunane ja läikiv. Õrn ja kerge rasvakiht on jaotunud hapra võrgustikuna lihakiudude vahele. Sellest tulenevalt klassifitseeritakse seda marmorjaks lihaks, mis on ühtlasi väga maitsev. Liha tunnustatakse selle toiteväärtuse poolest, kuna see sisaldab märkimisväärses koguses valku, rauda ja vitamiine, mis on kvaliteetsed toitained. Kuumtöötlemisel on iseloomulik omadus hea veesiduvusvõime, mistõttu lihamahla kadu on väike. Organoleptilisest vaatepunktist on selle liha peamine omadus pehme ja keskmiselt rasvane tekstuur, milles on säilinud maitse ja mahlakus.

Liha „Charolais de Bourgogne“ saadakse tänu loomakasvatajate oskusteabele. Need on aja jooksul edasi antud kasvatustavad, mille mõjul on kujunenud Bourgogne’i hekkidega ümbritsetud maatükke, kus veised kuni täiskasvanuks saamiseni kasvavad ja mis annavad lihale selle iseloomulikud omadused.

Toote „Charolais de Bourgogne“ valmistamine on seega arenenud tänu pinnase kvaliteedile, rohumaa mitmekülgsusele, soodsale kliimale ja vesikonnale, samuti mullastiku ja geoloogilisele mitmekesisusele.

Imetamine aitab kaasa tervete noorloomade arengule. Kuna loomad saadetakse rohumaale varakult ja neid karjatatakse võimalikult pika perioodi vältel, seisavad loomad kuivematel perioodidel kohati silmitsi sööda vähese kättesaadavusega. Sel viisil võtab loom kasutusele oma rasvavarud. Sellise kasvatusviisi tulemusena saadakse marmorjas liha, mille maitset toob esile lihatükkide vahel jaotunud rasv.

Sööda laad (eelkõige karjatamise oluline osakaal) ja liikumine rohumaade vahel soodustavad nüansirikka ja õrna liha teket. Rohu osakaal söödaratsioonis annab lihale erepunase värvuse ja lisab sellesse looduslikke antioksüdante (E-vitamiin), mis stabiliseerivad värvust kuni turustamiseni. Lihaskiudude vaheline rasvavaru on kaetud rümba rasvakihiga, mis soodustab laagerdumist ning maitse ja õrna tekstuuri kujunemist.

Toote „Charolais de Bourgogne“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb mainel.

Tootel „Charolais de Bourgogne“ on juba ammusest ajast oluline koht toidukultuuris ja kohalikel pidudel. Sellele osutatakse kõikides reisijuhtides kui Burgundia iseloomulikule toiduainele. Kõnealust mainet kajastavad toidukultuuris tippkokkade retseptid ja kommentaarid. Näiteks Thierry ja Damien BROIN i kulinaarne tippteos on lühikese tarneahelaga „Bœuf Charolais de Bourgogne“. Paljudes reisijuhtides soovitatud ja arvustustes mainitud restoranis tõdeb selle omanik tippkokk Yannick VAILLANT, et „veiseliha „Charolais de Bourgogne“ on tuntud oma maitseomaduste poolest“.

Tootest „Charolais de Bourgogne“ valmistatud delikatesse pakutakse kõrgetasemelistel õhtusöökidel, nagu tõendab „Carpaccio de Charolais de Bourgogne“ pakkumine Prantsusmaa Põllumeeste Koja galaõhtusöögil 8. juuli 1997 Savigny-les-Beaune’i lossis.

Toode „Charolais de Bourgogne“ saab šarolee tõu ametlikel konkurssidel alati tunnustuse osaliseks. 2014. aasta augustis toimunud šarolee tõu maailmakongressi riiklikul konkursil oli 750 konkursile esitatud looma seas rohkem kui 50 % laureaatidest pärit Burgundiast.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/4-CDCCharolaisdeBourgogne-Novembre2016-Propre.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---