# Eiropas Savienības C 467/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 467 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 15. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 467

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 15. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2016/C 467/01 | Padomes Rezolūcija par jauno prasmju programmu iekļaujošai un konkurētspējīgai Eiropai | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2016/C 467/01

Padomes Rezolūcija par jauno prasmju programmu iekļaujošai un konkurētspējīgai Eiropai

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2016/C 467/02 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par tādas radikalizācijas novēršanu, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma | 3 |
| 2016/C 467/03 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunu pieeju veicināšanu darbā ar jaunatni, lai atklātu un attīstītu jauniešu potenciālu | 8 |
| 2016/C 467/04 | Padomes secinājumi par sporta diplomātiju | 12 |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 467/05 | Euro maiņas kurss | 15 |
| 2016/C 467/06 | Komisijas Lēmums (2016. gada 9. decembris) par to, lai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēgtu Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 16 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2016/C 467/02

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par tādas radikalizācijas novēršanu, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma

3

2016/C 467/03

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunu pieeju veicināšanu darbā ar jaunatni, lai atklātu un attīstītu jauniešu potenciālu

8

2016/C 467/04

Padomes secinājumi par sporta diplomātiju

12

Eiropas Komisija

2016/C 467/05

Euro maiņas kurss

15

2016/C 467/06

Komisijas Lēmums (2016. gada 9. decembris) par to, lai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēgtu Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

16

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 467/07 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus EACEA/41/2016 saskaņā ar programmu Erasmus+ – Pamatdarbība Nr. 3 – atbalsts politikas reformām: politikas inovāciju iniciatīvas – Uz nākotni vērsti Eiropas sadarbības projekti izglītības un apmācības jomā | 18 |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2016/C 467/08 | Paziņojums par atklāto konkursu | 21 |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2016/C 467/09 | Tiesas spriedums (2015. gada 2. oktobris) lietā E-7/15 – EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģijas Karalisti (EBTA valsts saistību neizpilde – Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai – Noteiktu piesārņojošu vielu robežvērtības gaisā – Gaisa kvalitātes plāns) | 22 |
| 2016/C 467/10 | Tiesas spriedums (2015. gada 27. oktobris) lietā E-10/15 – EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi (EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2009/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos) | 23 |
| 2016/C 467/11 | Tiesas spriedums (2015. gada 27. oktobris) lietā E-11/15 – EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi (EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām) | 24 |
| 2016/C 467/12 | Marine Harvest ASA2016. gada 20. septembra prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi (Lieta E-12/16) | 25 |
| 2016/C 467/13 | EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 26. septembra prasība pret Islandi (Lieta E-13/16) | 26 |
| 2016/C 467/14 | EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 26. septembra prasība pret Islandi (Lieta E-14/16) | 27 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 467/15 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8204 – Barloworld South Africa / BayWa / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 28 |
| 2016/C 467/16 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8325 – KKR / Hilding Anders) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 29 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2016/C 467/07

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus EACEA/41/2016 saskaņā ar programmu Erasmus+ – Pamatdarbība Nr. 3 – atbalsts politikas reformām: politikas inovāciju iniciatīvas – Uz nākotni vērsti Eiropas sadarbības projekti izglītības un apmācības jomā

Erasmus

18

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2016/C 467/08

Paziņojums par atklāto konkursu

21

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2016/C 467/09

Tiesas spriedums (2015. gada 2. oktobris) lietā E-7/15 – EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģijas Karalisti (EBTA valsts saistību neizpilde – Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai – Noteiktu piesārņojošu vielu robežvērtības gaisā – Gaisa kvalitātes plāns)

(EBTA valsts saistību neizpilde – Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai – Noteiktu piesārņojošu vielu robežvērtības gaisā – Gaisa kvalitātes plāns)

22

2016/C 467/10

Tiesas spriedums (2015. gada 27. oktobris) lietā E-10/15 – EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi (EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2009/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos)

(EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2009/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos)

23

2016/C 467/11

Tiesas spriedums (2015. gada 27. oktobris) lietā E-11/15 – EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi (EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām)

(EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām)

24

2016/C 467/12

Marine Harvest ASA2016. gada 20. septembra prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi (Lieta E-12/16)

Marine Harvest ASA

25

2016/C 467/13

EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 26. septembra prasība pret Islandi (Lieta E-13/16)

26

2016/C 467/14

EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 26. septembra prasība pret Islandi (Lieta E-14/16)

27

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 467/15

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8204 – Barloworld South Africa / BayWa / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Barloworld South Africa / BayWa / JV

1

28

2016/C 467/16

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8325 – KKR / Hilding Anders) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

KKR / Hilding Anders

1

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/1

---

Padomes Rezolūcija par jauno prasmju programmu iekļaujošai un konkurētspējīgai Eiropai

(2016/C 467/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

APZINOTIES JAUNO POLITIKAS KONTEKSTU, kurā:

| — | jaunas darba metodes, automatizācija un robotizācija ietekmē dažādās zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas aizvien konkurējošākā, sarežģītākā un multikulturālākā pasaulē; daudzas ekonomikas nozares piedzīvo straujas tehnoloģiskas un strukturālas pārmaiņas, un digitālā kompetence un caurviju prasmes ir kļuvušas nepieciešamas, lai novērstu prasmju trūkumu un neatbilstības un lai cilvēki būtu spējīgi veikt nākotnes darba uzdevumus un pielāgoties tiem un sociālām pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

jaunas darba metodes, automatizācija un robotizācija ietekmē dažādās zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas aizvien konkurējošākā, sarežģītākā un multikulturālākā pasaulē; daudzas ekonomikas nozares piedzīvo straujas tehnoloģiskas un strukturālas pārmaiņas, un digitālā kompetence un caurviju prasmes ir kļuvušas nepieciešamas, lai novērstu prasmju trūkumu un neatbilstības un lai cilvēki būtu spējīgi veikt nākotnes darba uzdevumus un pielāgoties tiem un sociālām pārmaiņām,

| — | zems pamatprasmju, caurviju prasmju un digitālās kompetences līmenis var apdraudēt nodarbināmību un aktīvu dalību sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

zems pamatprasmju, caurviju prasmju un digitālās kompetences līmenis var apdraudēt nodarbināmību un aktīvu dalību sabiedrībā,

| — | tai pat laikā dažādās Eiropas daļās atšķirīgā mērā ir vērojamas dažādas parādības, piemēram, ilgstoši zemas ekonomikas un nodarbinātības izaugsmes periodi, kas īpaši skar jauniešus, sabiedrības novecošana, kā arī pieaugošas migrācijas pūsmas, zems inovācijas līmenis un jauni drošības riski; |
| --- | --- |

—

tai pat laikā dažādās Eiropas daļās atšķirīgā mērā ir vērojamas dažādas parādības, piemēram, ilgstoši zemas ekonomikas un nodarbinātības izaugsmes periodi, kas īpaši skar jauniešus, sabiedrības novecošana, kā arī pieaugošas migrācijas pūsmas, zems inovācijas līmenis un jauni drošības riski;

| 1. | PIEŅEM ZINĀŠANAI Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu Komitejai un Reģionu komitejai “Jaunā prasmju programma Eiropai – Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (1); PAUŽ GANDARĪJUMU par tās ieguldījumu kopīgajos centienos saistībā ar prasmju attīstību Eiropas Savienībā un par darba un izglītības pasauļu tuvināšanu; un ATGĀDINA, ka atsevišķus priekšlikumus Jaunās prasmju programmas Eiropai ietvaros izskatīs attiecīgās Padomes struktūras; |
| --- | --- |

1.

PIEŅEM ZINĀŠANAI Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu Komitejai un Reģionu komitejai “Jaunā prasmju programma Eiropai – Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (1); PAUŽ GANDARĪJUMU par tās ieguldījumu kopīgajos centienos saistībā ar prasmju attīstību Eiropas Savienībā un par darba un izglītības pasauļu tuvināšanu; un ATGĀDINA, ka atsevišķus priekšlikumus Jaunās prasmju programmas Eiropai ietvaros izskatīs attiecīgās Padomes struktūras;

| 2. | PIEKRĪT, ka to izšķirīgā nozīmīguma dēļ būtu jāuzsver šādi jautājumi:






  a) | izglītības un apmācības uzdevums ir ne tikai sagatavot darba tirgum, bet arī ieguldīt sociālajā iekļaušanā un kohēzijā – ar indivīdu plašākas personīgās izaugsmes un mūžizglītības starpniecību, tādējādi veidojot kritisku, pārliecinātu, aktīvu un neatkarīgu pilsoni, kurš ir spējīgs izprast mūsdienu sabiedrības sarežģītību un var tikt galā ar tajā notiekošajām straujajām pārmaiņām. Ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz darba tirgus tūlītējām vajadzībām, bet arī uz tādiem izglītības un apmācības aspektiem, kas spēj sekmēt inovāciju, uzņēmējdarbību un radošumu, veidot nozares, radīt darbvietas un jaunus tirgus, pavērt cilvēkiem (tostarp visneaizsargātākajiem) iespējas, bagātināt demokrātisko dzīvi un veidot pilsoņus, kas uzņemas pienākumus, ir talantīgi un aktīvi. Ņemot vērā nesenos traģiskos notikumus saistībā ar radikalizāciju Eiropā, vēl jo svarīgāk ir pievērst uzmanību pilsoniskām, demokrātiskām, starpkultūru kompetencēm un kritiskai domāšanai; |
| --- | --- | --- |

2.

PIEKRĪT, ka to izšķirīgā nozīmīguma dēļ būtu jāuzsver šādi jautājumi:

a)

izglītības un apmācības uzdevums ir ne tikai sagatavot darba tirgum, bet arī ieguldīt sociālajā iekļaušanā un kohēzijā – ar indivīdu plašākas personīgās izaugsmes un mūžizglītības starpniecību, tādējādi veidojot kritisku, pārliecinātu, aktīvu un neatkarīgu pilsoni, kurš ir spējīgs izprast mūsdienu sabiedrības sarežģītību un var tikt galā ar tajā notiekošajām straujajām pārmaiņām. Ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz darba tirgus tūlītējām vajadzībām, bet arī uz tādiem izglītības un apmācības aspektiem, kas spēj sekmēt inovāciju, uzņēmējdarbību un radošumu, veidot nozares, radīt darbvietas un jaunus tirgus, pavērt cilvēkiem (tostarp visneaizsargātākajiem) iespējas, bagātināt demokrātisko dzīvi un veidot pilsoņus, kas uzņemas pienākumus, ir talantīgi un aktīvi. Ņemot vērā nesenos traģiskos notikumus saistībā ar radikalizāciju Eiropā, vēl jo svarīgāk ir pievērst uzmanību pilsoniskām, demokrātiskām, starpkultūru kompetencēm un kritiskai domāšanai;

| b) | lai attīstītu dzīvē un turpmākajā darbā nepieciešamo plašu kompetenču kopumu, izglītojamajiem visos vecumos ir nepieciešami izcili skolotāji un pasniedzēji. Skolotāji un pasniedzēji var iedvesmot izglītojamos un palīdzēt tiem apgūt labākas un atbilstošākas zināšanas, prasmes un kompetences, un viņiem ir svarīga loma jaunu mācīšanas un mācīšanās metožu ieviešanā. Tomēr ir vajadzīgi pastāvīgi un ilgstoši centieni, lai skolotāja profesijai piesaistītu, tajā atbalstītu un noturētu talantīgas un izcilas personības, nodrošinot, ka skolotājiem un pasniedzējiem būtu pienācīga darba vide un viņi paši pastāvīgi iepazītos ar jaunākajām norisēm, un būtu atvērti apkārt notiekošajām tehnoloģiskajām un sociālajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

b)

lai attīstītu dzīvē un turpmākajā darbā nepieciešamo plašu kompetenču kopumu, izglītojamajiem visos vecumos ir nepieciešami izcili skolotāji un pasniedzēji. Skolotāji un pasniedzēji var iedvesmot izglītojamos un palīdzēt tiem apgūt labākas un atbilstošākas zināšanas, prasmes un kompetences, un viņiem ir svarīga loma jaunu mācīšanas un mācīšanās metožu ieviešanā. Tomēr ir vajadzīgi pastāvīgi un ilgstoši centieni, lai skolotāja profesijai piesaistītu, tajā atbalstītu un noturētu talantīgas un izcilas personības, nodrošinot, ka skolotājiem un pasniedzējiem būtu pienācīga darba vide un viņi paši pastāvīgi iepazītos ar jaunākajām norisēm, un būtu atvērti apkārt notiekošajām tehnoloģiskajām un sociālajām pārmaiņām;

| c) | ciešākas saiknes starp izglītības un apmācības un darba pasauli, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, ir ļoti būtiskas, lai nodrošinātu, ka tiek atraisīts ikviena indivīda potenciāls un talants, kas sekmē to labāku nodarbināmību, integrāciju un aktīvu dalību sabiedrībā; šādas saiknes palīdz arī nodrošināt, lai izglītības un apmācības sistēmas arī turpmāk būtu elastīgas un reaģētu uz pārmaiņām sabiedrībā un darba tirgū. Turklāt ir svarīgi sekmēt darba devēju iesaisti savu darba ņēmēju mūžizglītības veicināšanā; |
| --- | --- |

c)

ciešākas saiknes starp izglītības un apmācības un darba pasauli, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, ir ļoti būtiskas, lai nodrošinātu, ka tiek atraisīts ikviena indivīda potenciāls un talants, kas sekmē to labāku nodarbināmību, integrāciju un aktīvu dalību sabiedrībā; šādas saiknes palīdz arī nodrošināt, lai izglītības un apmācības sistēmas arī turpmāk būtu elastīgas un reaģētu uz pārmaiņām sabiedrībā un darba tirgū. Turklāt ir svarīgi sekmēt darba devēju iesaisti savu darba ņēmēju mūžizglītības veicināšanā;

| d) | digitālās kompetences apguve agrīnā vecumā ir ļoti būtiska, taču izglītībai un apmācībai ir jāreaģē ne tikai uz pašreizējām darba tirgus vajadzībām pēc konkrēti identificētām tehniskām prasmēm, bet arī uz ilgāka termiņa mērķi, proti, elastīgas domāšanas un zinātkāres attīstīšanu, kas vajadzīga, lai pielāgotu un iegūtu jaunas, līdz šim neidentificētas zināšanas, prasmes un kompetences, kuras būs vajadzīgas, lai virzītu nākotnes tehnoloģisko attīstību; |
| --- | --- |

d)

digitālās kompetences apguve agrīnā vecumā ir ļoti būtiska, taču izglītībai un apmācībai ir jāreaģē ne tikai uz pašreizējām darba tirgus vajadzībām pēc konkrēti identificētām tehniskām prasmēm, bet arī uz ilgāka termiņa mērķi, proti, elastīgas domāšanas un zinātkāres attīstīšanu, kas vajadzīga, lai pielāgotu un iegūtu jaunas, līdz šim neidentificētas zināšanas, prasmes un kompetences, kuras būs vajadzīgas, lai virzītu nākotnes tehnoloģisko attīstību;

| e) | pasākumi, kas ieskicēti Jaunajā prasmju programmā Eiropai, būtu jāveic saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020), jo tā apvieno visus mācīšanās veidus, pilnībā ievēro subsidiaritāti, piedāvā noderīgu platformu dalībvalstu politikas atbalstam un ES līmeņa sadarbības stiprināšanai, kā arī saskaņā ar citiem relevantiem politikas procesiem, piemēram, Eiropas pusgadu. Eiropas līmeņa koordinācijas pasākumiem izglītības, apmācības un prasmju jomā un ziņošanas jautājumos vajadzētu būt efektīviem un lietderīgiem, par to vienojoties dalībvalstīm un Komisijai. Pilnībā būtu jāizmanto dalībvalstu pieredze, pamatojoties uz jau pastāvošajām struktūrām; |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kas ieskicēti Jaunajā prasmju programmā Eiropai, būtu jāveic saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020), jo tā apvieno visus mācīšanās veidus, pilnībā ievēro subsidiaritāti, piedāvā noderīgu platformu dalībvalstu politikas atbalstam un ES līmeņa sadarbības stiprināšanai, kā arī saskaņā ar citiem relevantiem politikas procesiem, piemēram, Eiropas pusgadu. Eiropas līmeņa koordinācijas pasākumiem izglītības, apmācības un prasmju jomā un ziņošanas jautājumos vajadzētu būt efektīviem un lietderīgiem, par to vienojoties dalībvalstīm un Komisijai. Pilnībā būtu jāizmanto dalībvalstu pieredze, pamatojoties uz jau pastāvošajām struktūrām;

| f) | būtu jāapsver pienācīga ES finansējuma pieejamība, lai nodrošinātu to darbību dzīvotspēju, kas apstiprinātas saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai. |
| --- | --- |

f)

būtu jāapsver pienācīga ES finansējuma pieejamība, lai nodrošinātu to darbību dzīvotspēju, kas apstiprinātas saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai.

| 3. | AICINA Komisiju, iesniedzot papildu izpildes rezultātus saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai, ņemt vērā šo rezolūciju. |
| --- | --- |

3.

AICINA Komisiju, iesniedzot papildu izpildes rezultātus saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai, ņemt vērā šo rezolūciju.

---

(1)  Dok. 10038/16.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/3

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par tādas radikalizācijas novēršanu, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma

(2016/C 467/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT par šā jautājuma politisko kontekstu, kas izklāstīts pielikumā, un jo īpaši par Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību (1) un

ATZĪSTOT, ka:

| — | Eiropas Savienība ir kopēja telpa, lai veidotu labklājīgu un miermīlīgu līdzāspastāvēšanas reģionu un cieņu pret daudzveidību, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā atzītās kopīgās vērtības un principi, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienība ir kopēja telpa, lai veidotu labklājīgu un miermīlīgu līdzāspastāvēšanas reģionu un cieņu pret daudzveidību, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā atzītās kopīgās vērtības un principi,

| — | izaicinājumi, ko Eiropai metuši nesenie terora akti, uzsver to, cik svarīgi ir steidzami novērst un apkarot radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma (2). Daudzas personas, ko tur aizdomās par terorismu, bija radikalizējušies Eiropas Savienības valstspiederīgie, kas bieži pakļauti ārēju spēku virzītai ideoloģiskai ietekmei, kuras izplatībā papildus klātienes metodēm izmantoti spēcīgi un izmanīgi tehnoloģiskie vervēšanas un stimulēšanas līdzekļi, |
| --- | --- |

—

izaicinājumi, ko Eiropai metuši nesenie terora akti, uzsver to, cik svarīgi ir steidzami novērst un apkarot radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma (2). Daudzas personas, ko tur aizdomās par terorismu, bija radikalizējušies Eiropas Savienības valstspiederīgie, kas bieži pakļauti ārēju spēku virzītai ideoloģiskai ietekmei, kuras izplatībā papildus klātienes metodēm izmantoti spēcīgi un izmanīgi tehnoloģiskie vervēšanas un stimulēšanas līdzekļi,

| — | cilvēciskie un sociālie faktori, kas – jo īpaši attiecībā uz jauniešiem – rada labvēlīgus apstākļus radikalizācijai, ir sarežģīti un daudzpusēji un cita starpā var būt šādi: spēcīga personiska un/vai kultūrsakņota atsvešinātības sajūta, reāls un/vai iedomāts aizvainojums, ksenofobija un diskriminācija, ierobežotas izglītības, apmācības vai nodarbinātības iespējas, sociāla marginalizācija, urbānās un lauku vides pagrimums, ģeopolitiskās intereses, sagrozīti ideoloģiskie un reliģiskie uzskati, deformētas ģimenes saites, personīga trauma vai garīgās veselības problēmas, |
| --- | --- |

—

cilvēciskie un sociālie faktori, kas – jo īpaši attiecībā uz jauniešiem – rada labvēlīgus apstākļus radikalizācijai, ir sarežģīti un daudzpusēji un cita starpā var būt šādi: spēcīga personiska un/vai kultūrsakņota atsvešinātības sajūta, reāls un/vai iedomāts aizvainojums, ksenofobija un diskriminācija, ierobežotas izglītības, apmācības vai nodarbinātības iespējas, sociāla marginalizācija, urbānās un lauku vides pagrimums, ģeopolitiskās intereses, sagrozīti ideoloģiskie un reliģiskie uzskati, deformētas ģimenes saites, personīga trauma vai garīgās veselības problēmas,

| — | pārbaudījumi, kas rodas, mazinot sabiedrības pamatā esošo neaizsargātību pret radikalizāciju un apzinot un novēršot ideoloģiskos vardarbīga ekstrēmisma izraisītājfaktorus, liek veidot starpinstitucionālu koalīciju, kurā ir dalībnieki no dažādām politikas jomām, |
| --- | --- |

—

pārbaudījumi, kas rodas, mazinot sabiedrības pamatā esošo neaizsargātību pret radikalizāciju un apzinot un novēršot ideoloģiskos vardarbīga ekstrēmisma izraisītājfaktorus, liek veidot starpinstitucionālu koalīciju, kurā ir dalībnieki no dažādām politikas jomām,

| — | ir būtiski pievērsties visa veida radikalizācijai, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, neatkarīgi no tās pamatā esošās reliģiskās un/vai politiskās ideoloģijas; |
| --- | --- |

—

ir būtiski pievērsties visa veida radikalizācijai, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, neatkarīgi no tās pamatā esošās reliģiskās un/vai politiskās ideoloģijas;

ATZĪST, ka ārkārtīgi vajadzīga ir starpnozaru sadarbība, kā arī ES atbalsts dalībvalstu veiktām radikalizācijas novēršanas darbībām, lai aizsargātu mūsu dzīvesveidu un nodrošinātu labākas iespējas jauniešiem (3);

UZSVER to, cik svarīgi ir stiprināt sadarbību ar starptautiskām organizācijām, kas ir aktīvi iesaistījušās radikalizācijas novēršanā un cilvēktiesību sekmēšanā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju (jo īpaši UNESCO), Eiropas Padomi, ESAO un citiem daudzpusējiem forumiem;

PAUŽ GANDARĪJUMU par Komisijas paziņojumu (4), ar ko atbalsta tādas radikalizācijas novēršanu, kas ved uz vardarbīgu ekstrēmismu;

Izglītības un jaunatnes darba preventīvā loma

PIEKRĪT tam, ka izglītība un apmācība – tostarp formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās – ir spēcīgs līdzeklis, lai veicinātu kopīgās vērtības (5), piemēram, izmantojot cilvēktiesību un pilsoniskuma izglītību, izglītības programmas, kuras vērstas uz mācīšanos no pagātnes pieredzes, un iekļaujošu mācīšanās vidi, stiprinot līdzdalību, sociālo mobilitāti un iekļaušanu, kas tādējādi liek stingrākus pamatus sabiedrībai un demokrātiskai dzīvei;

PIEKRĪT, ka arī jaunatnes darbs, tautas sports un kultūras aktivitātes var būt efektīvi, lai iedibinātu dialogu ar jauniešiem, kas ir pakļauti radikalizācijas riskam. Ņemot vērā jauniešu daudzveidīgo pieredzi un izcelsmi, svarīga ir individuāla pieeja;

UZSVER, ka ļoti būtiski ir atklāt tādu uzvedību, kas rada bažas, un rīkoties, tiklīdz izpaužas agrīnas radikalizācijas pazīmes, panākot visu attiecīgo personu (6) saziņu un ciešu sadarbību ar vecākiem, vienaudžiem un paplašināto ģimeni;

UZSVER – kaut gan kognitīvās prasmes joprojām ir būtiskas, mācīšanās procesā ir vienlīdz jāattīsta sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences, saziņas un konfliktu risināšanas prasmes, empātija, atbildības sajūta, kritiskā domāšana un medijpratība (7);

PIEKRĪT, ka skolotāji, pedagogi (8) un citi mācībspēki ir labāk jāapmāca un jānodrošina ar aprīkojumu, lai varētu pievērsties daudzveidībai un visu apmācāmo vajadzībām un lai kopīgās vērtības nodotu tālāk, izmantojot pozitīva diskursa, dzīves pieredzes un miermīlīga pasaules skatījuma piemērus;

UZSKATA, ka radikalizācijas novēršana būtu jāatbalsta ar darbībām, ko finansē jo īpaši Erasmus+, Eiropas strukturālie un investīciju fondi, “Apvārsnis 2020”, “Radošā Eiropa”, “Eiropa pilsoņiem”, Tiesību, vienlīdzības un pilsonības programma un Iekšējās drošības fonds;

Pretradikalizācijas darba drošības dimensija

| — | NORĀDA, ka radikalizācija, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma, rada būtiskus un mainīgus draudus mūsu iedzīvotāju drošībai, un tie ir jārisina visaptveroši – pirmkārt jau dalībvalstīm, jo īpaši vietējā līmenī, taču arī ar koordinētu atbalstu ES līmenī saskaņā ar Līgumiem, |
| --- | --- |

—

NORĀDA, ka radikalizācija, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma, rada būtiskus un mainīgus draudus mūsu iedzīvotāju drošībai, un tie ir jārisina visaptveroši – pirmkārt jau dalībvalstīm, jo īpaši vietējā līmenī, taču arī ar koordinētu atbalstu ES līmenī saskaņā ar Līgumiem,

| — | NORĀDA, ka nesenie teroristu uzbrukumi un uzbrukumu mēģinājumi Eiropā liecina par to, ka globālie terorisma draudi ir kļuvuši decentralizētāki, sarežģītāki un daudzējādā ziņā grūtāk atklājami, kas daļēji izskaidrojams ar aizvien ātrāku radikalizācijas procesu, |
| --- | --- |

—

NORĀDA, ka nesenie teroristu uzbrukumi un uzbrukumu mēģinājumi Eiropā liecina par to, ka globālie terorisma draudi ir kļuvuši decentralizētāki, sarežģītāki un daudzējādā ziņā grūtāk atklājami, kas daļēji izskaidrojams ar aizvien ātrāku radikalizācijas procesu,

| — | ŅEM VĒRĀ, ka varētu palielināties to personu skaits, kuras atgriežas, tostarp jo īpaši ārvalstu kaujinieku teroristu – repatriantu, viņu ģimeņu un nepilngadīgo skaits, |
| --- | --- |

—

ŅEM VĒRĀ, ka varētu palielināties to personu skaits, kuras atgriežas, tostarp jo īpaši ārvalstu kaujinieku teroristu – repatriantu, viņu ģimeņu un nepilngadīgo skaits,

| — | ATZĪST, ka stingrai reakcijai uz radikalizācijas pārrobežu draudiem papildus ES iekšējiem preventīviem pasākumiem ir nepieciešams, lai ātri tiktu īstenoti ES ārējie centieni novērst minēto draudu pamatcēloņus, jo īpaši koncentrējoties uz sadarbību ar Rietumbalkānu reģionu, Turciju un Ziemeļāfriku un atbalsta sniegšanu minētajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

ATZĪST, ka stingrai reakcijai uz radikalizācijas pārrobežu draudiem papildus ES iekšējiem preventīviem pasākumiem ir nepieciešams, lai ātri tiktu īstenoti ES ārējie centieni novērst minēto draudu pamatcēloņus, jo īpaši koncentrējoties uz sadarbību ar Rietumbalkānu reģionu, Turciju un Ziemeļāfriku un atbalsta sniegšanu minētajiem reģioniem,

Vēršanās pret teroristu propagandu un naida runu tiešsaistē

| — | ŅEMOT VĒRĀ to, ka sociālie mediji ir galvenais kanāls potenciālo radikāļu sasniegšanai, sagatavošanai un aktivizēšanai veikt vardarbīgu rīcību, NORĀDA, ka cīņā pret nelikumīgu naida runu tiešsaistē (9) ir jāiesaista pakalpojumu sniedzēji, kā arī ir jāsadarbojas ar tiem, pilnībā ievērojot vārda brīvību, un UZSVER, ka svarīga ir pieeja, kurā tiek iesaistītas daudzas ieinteresētās puses (10), |
| --- | --- |

—

ŅEMOT VĒRĀ to, ka sociālie mediji ir galvenais kanāls potenciālo radikāļu sasniegšanai, sagatavošanai un aktivizēšanai veikt vardarbīgu rīcību, NORĀDA, ka cīņā pret nelikumīgu naida runu tiešsaistē (9) ir jāiesaista pakalpojumu sniedzēji, kā arī ir jāsadarbojas ar tiem, pilnībā ievērojot vārda brīvību, un UZSVER, ka svarīga ir pieeja, kurā tiek iesaistītas daudzas ieinteresētās puses (10),

| — | UZSVER ES interneta foruma lomu, izstrādājot līdzekļus, ar kuriem samazināt teroristiska satura pieejamību internetā un dot iespēju pilsoniskās sabiedrības partneriem tiešsaistē sniegt alternatīvus vēstījumus, |
| --- | --- |

—

UZSVER ES interneta foruma lomu, izstrādājot līdzekļus, ar kuriem samazināt teroristiska satura pieejamību internetā un dot iespēju pilsoniskās sabiedrības partneriem tiešsaistē sniegt alternatīvus vēstījumus,

| — | ATZĪST Pamattiesību aģentūras, Radikalizācijas izpratnes tīkla un tā Izcilības centra, kā arī Attiecībā uz Sīriju īstenotās stratēģiskās komunikācijas konsultatīvās grupas paveikto vērtīgo darbu un UZSVER, ka svarīga ir pienācīga saikne starp valsts un vietēja mēroga dalībniekiem, |
| --- | --- |

—

ATZĪST Pamattiesību aģentūras, Radikalizācijas izpratnes tīkla un tā Izcilības centra, kā arī Attiecībā uz Sīriju īstenotās stratēģiskās komunikācijas konsultatīvās grupas paveikto vērtīgo darbu un UZSVER, ka svarīga ir pienācīga saikne starp valsts un vietēja mēroga dalībniekiem,

| — | UZSKATA, ka liela nozīme savstarpējas cieņas veicināšanā un radikalizācijas novēršanā var būt tiešsaistes un bezsaistes ierosmēm, kas sniedz alternatīvus, pozitīvus un mērenus vēstījumus; NORĀDA, ka ir jāturpina izvērtēt un analizēt atbildes vēstījumu ietekmi, |
| --- | --- |

—

UZSKATA, ka liela nozīme savstarpējas cieņas veicināšanā un radikalizācijas novēršanā var būt tiešsaistes un bezsaistes ierosmēm, kas sniedz alternatīvus, pozitīvus un mērenus vēstījumus; NORĀDA, ka ir jāturpina izvērtēt un analizēt atbildes vēstījumu ietekmi,

AICINA DALĪBVALSTIS

| — | mudināt uz sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm, vietējām kopienām, vietējām un reģionālām pārvaldes iestādēm, vecākiem, paplašināto ģimeni, jaunatnes jomas darbiniekiem, brīvprātīgajiem un pilsonisko sabiedrību, lai palielinātu iekļaušanu un nostiprinātu piederības un pozitīvas identitātes sajūtu, |
| --- | --- |

—

mudināt uz sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm, vietējām kopienām, vietējām un reģionālām pārvaldes iestādēm, vecākiem, paplašināto ģimeni, jaunatnes jomas darbiniekiem, brīvprātīgajiem un pilsonisko sabiedrību, lai palielinātu iekļaušanu un nostiprinātu piederības un pozitīvas identitātes sajūtu,

| — | paplašināt skolotāju, pedagogu un citu mācībspēku kompetences spēt atpazīt radikalizētas uzvedības agrīnas pazīmes un izvērst “grūtas sarunas” (11), kas rosina dialogu ar audzēkņiem un citiem jauniešiem par sensitīviem tematiem, kas saistīti ar personīgām sajūtām, principiem un uzskatiem, |
| --- | --- |

—

paplašināt skolotāju, pedagogu un citu mācībspēku kompetences spēt atpazīt radikalizētas uzvedības agrīnas pazīmes un izvērst “grūtas sarunas” (11), kas rosina dialogu ar audzēkņiem un citiem jauniešiem par sensitīviem tematiem, kas saistīti ar personīgām sajūtām, principiem un uzskatiem,

| — | vajadzības gadījumā izmantot pastāvošus vai izstrādāt jaunus instrumentus un materiālus skolotājiem, pedagogiem un citiem mācībspēkiem, tostarp tīklus, kuros viņi var apmainīties padomiem un norādēm par to, kā risināt problemātiskus gadījumus, kā arī izveidot palīdzības līnijas jauniešiem, |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā izmantot pastāvošus vai izstrādāt jaunus instrumentus un materiālus skolotājiem, pedagogiem un citiem mācībspēkiem, tostarp tīklus, kuros viņi var apmainīties padomiem un norādēm par to, kā risināt problemātiskus gadījumus, kā arī izveidot palīdzības līnijas jauniešiem,

| — | veicināt globālo un pilsonisko izglītību, kā arī dalību brīvprātīgajā darbā, lai palielinātu sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences, |
| --- | --- |

—

veicināt globālo un pilsonisko izglītību, kā arī dalību brīvprātīgajā darbā, lai palielinātu sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences,

| — | veicināt iekļaujošu (12) izglītību visiem bērniem un jauniešiem, vienlaikus apkarojot rasismu, ksenofobiju, iebiedēšanu un diskrimināciju uz jebkāda pamata, |
| --- | --- |

—

veicināt iekļaujošu (12) izglītību visiem bērniem un jauniešiem, vienlaikus apkarojot rasismu, ksenofobiju, iebiedēšanu un diskrimināciju uz jebkāda pamata,

| — | ar Komisijas un attiecīgo ES aģentūru atbalstu vērsties pret interneta izmantošanu radikalizācijas, kas noved pie terorisma, un vervēšanas vajadzībām, konkrēti, izvēršot sadarbību ar pakalpojumu sniedzējiem, veidojot sadarbību par stratēģisko komunikāciju un attiecīgā gadījumā izveidojot vienības ziņošanai par interneta saturu (internet referral units), vienlaikus respektējot pamattiesības un ievērojot pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ar Komisijas un attiecīgo ES aģentūru atbalstu vērsties pret interneta izmantošanu radikalizācijas, kas noved pie terorisma, un vervēšanas vajadzībām, konkrēti, izvēršot sadarbību ar pakalpojumu sniedzējiem, veidojot sadarbību par stratēģisko komunikāciju un attiecīgā gadījumā izveidojot vienības ziņošanai par interneta saturu (internet referral units), vienlaikus respektējot pamattiesības un ievērojot pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām,

| — | atbalstīt ES interneta foruma un Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centra (ECTC) darbu, jo īpaši ES vienības ziņošanai par interneta saturu (ES IRU) darbu, |
| --- | --- |

—

atbalstīt ES interneta foruma un Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centra (ECTC) darbu, jo īpaši ES vienības ziņošanai par interneta saturu (ES IRU) darbu,

| — | palīdzēt pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicināt savstarpēju cieņu un ar pozitīvām alternatīvām vardarbīgam ekstrēmismam un ideoloģijām dot pretsparu naida noziegumiem, naida runai un teroristu propagandai, kā arī izstrādāt atbildes vēstījumus vardarbīgām ekstrēmistu ideoloģijām, |
| --- | --- |

—

palīdzēt pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicināt savstarpēju cieņu un ar pozitīvām alternatīvām vardarbīgam ekstrēmismam un ideoloģijām dot pretsparu naida noziegumiem, naida runai un teroristu propagandai, kā arī izstrādāt atbildes vēstījumus vardarbīgām ekstrēmistu ideoloģijām,

| — | izmantot ES mēroga tīklus, tādus kā Radikalizācijas izpratnes tīkla Izcilības centrs, lai turpinātu apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz cīņu pret radikalizāciju, |
| --- | --- |

—

izmantot ES mēroga tīklus, tādus kā Radikalizācijas izpratnes tīkla Izcilības centrs, lai turpinātu apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz cīņu pret radikalizāciju,

| — | attiecībā uz Sīriju īstenotās stratēģiskās komunikācijas konsultatīvās grupai pārejot uz Eiropas Stratēģiskās komunikācijas tīklu (ESCN), turpināt izmantot ESCN konsultāciju un informācijas apmaiņas pakalpojumus, lai izprastu radikalizāciju un Eiropas kopienu polarizāciju un lai labāk reaģētu uz tām, piemēram, izvietojot personālu ESCN Briselē, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Sīriju īstenotās stratēģiskās komunikācijas konsultatīvās grupai pārejot uz Eiropas Stratēģiskās komunikācijas tīklu (ESCN), turpināt izmantot ESCN konsultāciju un informācijas apmaiņas pakalpojumus, lai izprastu radikalizāciju un Eiropas kopienu polarizāciju un lai labāk reaģētu uz tām, piemēram, izvietojot personālu ESCN Briselē,

| — | turpināt izstrādāt deradikalizācijas, distancēšanās un rehabilitācijas programmas personām, kuras atgriežas, tostarp jo īpaši ārvalstu kaujiniekiem – repatriantiem, viņu ģimenēm un nepilngadīgajiem, |
| --- | --- |

—

turpināt izstrādāt deradikalizācijas, distancēšanās un rehabilitācijas programmas personām, kuras atgriežas, tostarp jo īpaši ārvalstu kaujiniekiem – repatriantiem, viņu ģimenēm un nepilngadīgajiem,

AICINA Komisiju:

| — | ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt darbu pie jaunatnes darbiniekiem paredzēta un paraugprakses piemēros balstīta speciāla instrumentārija (13), ar ko jauniešiem palīdzēt attīstīt demokrātisko noturību, medijpratību, toleranci, kritisko domāšanu un konfliktu risināšanas prasmes, |
| --- | --- |

—

ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt darbu pie jaunatnes darbiniekiem paredzēta un paraugprakses piemēros balstīta speciāla instrumentārija (13), ar ko jauniešiem palīdzēt attīstīt demokrātisko noturību, medijpratību, toleranci, kritisko domāšanu un konfliktu risināšanas prasmes,

| — | veicināt un atbalstīt mācīšanos no līdzbiedriem un pētniecību skolotāju, pedagogu un citu mācībspēku, ekspertu, politikas veidotāju un pētnieku vidū, lai varētu dalīties ar paraugpraksi un gūt labāku izpratni par radikalizācijas problēmu, tostarp izstrādāt politikas satvaru un tiešsaistē pieejamu paraugprakses apkopojumu (14), |
| --- | --- |

—

veicināt un atbalstīt mācīšanos no līdzbiedriem un pētniecību skolotāju, pedagogu un citu mācībspēku, ekspertu, politikas veidotāju un pētnieku vidū, lai varētu dalīties ar paraugpraksi un gūt labāku izpratni par radikalizācijas problēmu, tostarp izstrādāt politikas satvaru un tiešsaistē pieejamu paraugprakses apkopojumu (14),

| — | ievērojot neatliekamo un ārkārtīgi daudzšķautņaino uzdevumu novērst un apkarot radikalizāciju, rīkot visdažādāko ieinteresēto personu konferenci (15), kurā tiktos dažādi sektori un attiecīgās ieinteresētās personas (piemēram, no tādām jomām kā justīcija, iekšlietas, izglītība, jaunatne, sports, kultūra un sociālās lietas), pedagogi un jaunieši, |
| --- | --- |

—

ievērojot neatliekamo un ārkārtīgi daudzšķautņaino uzdevumu novērst un apkarot radikalizāciju, rīkot visdažādāko ieinteresēto personu konferenci (15), kurā tiktos dažādi sektori un attiecīgās ieinteresētās personas (piemēram, no tādām jomām kā justīcija, iekšlietas, izglītība, jaunatne, sports, kultūra un sociālās lietas), pedagogi un jaunieši,

| — | veicināt savstarpēju sapratni un cieņu starp audzēkņiem un citiem jauniešiem no ES un trešām valstīm ar tiešām un virtuālām apmaiņām, piemēram, paplašinot eTwinning Plus tīklu, lai iekļautu atsevišķas ES kaimiņvalstis, un ar Erasmus+ virtuālajām jauniešu apmaiņām, |
| --- | --- |

—

veicināt savstarpēju sapratni un cieņu starp audzēkņiem un citiem jauniešiem no ES un trešām valstīm ar tiešām un virtuālām apmaiņām, piemēram, paplašinot eTwinning Plus tīklu, lai iekļautu atsevišķas ES kaimiņvalstis, un ar Erasmus+ virtuālajām jauniešu apmaiņām,

| — | sekmēt tiešus kontaktus starp jauniešiem no nelabvēlīgas vides un pozitīvi iedvesmojošām personībām, tādām kā mākslinieki, sportisti vai uzņēmēji, un jebkādiem citiem veiksmes piemēriem, kas būtu svarīgi jauniešiem, tos iedvesmojot ar īstu dzīves pieredzi (16). Lai palīdzētu radīt ticamas pozitīvas alternatīvas vardarbīga ekstrēmisma vēstījumam, par savu pieredzi varētu stāstīt arī tie, kas agrāk bijuši radikalizējušies, |
| --- | --- |

—

sekmēt tiešus kontaktus starp jauniešiem no nelabvēlīgas vides un pozitīvi iedvesmojošām personībām, tādām kā mākslinieki, sportisti vai uzņēmēji, un jebkādiem citiem veiksmes piemēriem, kas būtu svarīgi jauniešiem, tos iedvesmojot ar īstu dzīves pieredzi (16). Lai palīdzētu radīt ticamas pozitīvas alternatīvas vardarbīga ekstrēmisma vēstījumam, par savu pieredzi varētu stāstīt arī tie, kas agrāk bijuši radikalizējušies,

| — | stiprināt sadarbību starp pakalpojumu sniedzējiem, sekmējot digitālās industrijas un pilsoniskās sabiedrības ciešu iesaistīšanos un dažādu iniciatīvu izstrādi tam, lai vēl vairāk stiprinātu teroristiska satura efektīvu izņemšanu (tostarp izstrādājot kopīgu platformu ziņošanai par interneta saturu), kā arī alternatīvu vēstījumu izplatīšanu, jo īpaši ar paziņotās programmas “Iespējas pilsoniskajai sabiedrībai” palīdzību, |
| --- | --- |

—

stiprināt sadarbību starp pakalpojumu sniedzējiem, sekmējot digitālās industrijas un pilsoniskās sabiedrības ciešu iesaistīšanos un dažādu iniciatīvu izstrādi tam, lai vēl vairāk stiprinātu teroristiska satura efektīvu izņemšanu (tostarp izstrādājot kopīgu platformu ziņošanai par interneta saturu), kā arī alternatīvu vēstījumu izplatīšanu, jo īpaši ar paziņotās programmas “Iespējas pilsoniskajai sabiedrībai” palīdzību,

| — | balstīties uz ES Pamattiesību aģentūras darbu, visā ES veicinot savstarpēju cieņu, nediskriminēšanu, pamatbrīvības un solidaritāti, |
| --- | --- |

—

balstīties uz ES Pamattiesību aģentūras darbu, visā ES veicinot savstarpēju cieņu, nediskriminēšanu, pamatbrīvības un solidaritāti,

| — | ņemt vērā šos secinājumus, gatavojot un īstenojot ierosinātās darbības. |
| --- | --- |

—

ņemt vērā šos secinājumus, gatavojot un īstenojot ierosinātās darbības.

---

(1)  Deklarācija par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību, Parīze, 2015. gada 17. marts.

(2)  Atzīstot, ka ne jau visa veida radikalizācija vienmēr noved pie vardarbīga ekstrēmisma, šā dokumenta lakonisma vajadzībām tā turpmāk tekstā saukta par “radikalizāciju”.

(3)  2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarācija.

(4)  10466/16.

(5)  Līgums par Eiropas Savienību, 2. pants.

(6)  Dok. 9640/16 – piemēram, skolotāji, augstskolu mācībspēki, sociālie darbinieki, jaunatnes darbinieki, veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji, brīvprātīgie, kaimiņi, sporta treneri, reliģiskie un neformālie līderi, vietējie policijas darbinieki.

(7)  9641/16.

(8)  Šajā tekstā ar terminu “pedagogs” apzīmē cilvēkus, kuri nodrošina formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos.

(9)  2016. gada 31. maija Rīcības kodekss cīņai pret nelikumīgiem naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē (Komisija kopā ar Facebook, Twitter, YouTube un Microsoft).

(10)  Šajā sakarā norādot Komisijas priekšlikumu (dok. 9479/16), dažus Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas noteikumus, konkrēti aizliegumu kūdīt uz vardarbību un naida kurināšanu, attiecināt arī uz video koplietošanas platformām.

(11)  Radikalizācijas izpratnes tīkla Manifests par izglītību – iespēju nodrošināšana pedagogiem un skolām.

(12)  Kā minēts Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu (2015/C-417/04).

(13)  Darbs, kas notiek ekspertu grupā par darbu jaunatnes jomā aktīvam pilsoniskumam un marginalizācijas un vardarbīgas radikalizācijas novēršanai, kā izklāstīts ES darba plānā jaunatnes jomā 2016.–2018. gadam (OV C 417, 15.12.2015., 1. lpp.).

(14)  ET 2020 darba grupas par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību pilnvaru ietvaros.

(15)  Tādu kā regulāru Radikalizācijas izpratnes tīkla Augsta līmeņa konferenci par radikalizāciju.

(16)  Tīklu vietējā līmenī pārvaldīs Erasmus+ valstu aģentūras, kas ļaus arī veikt pielāgojumus vietējiem apstākļiem.

---

PIELIKUMS

Pieņemot šos secinājumus, Padome jo īpaši ATGĀDINA par:

| — | ES Pretterorisma stratēģiju (14469/4/05), |
| --- | --- |

—

ES Pretterorisma stratēģiju (14469/4/05),

| — | Pārskatītu “ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju” (9956/14), |
| --- | --- |

—

Pārskatītu “ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju” (9956/14),

| — | Ārlietu padomes 2015. gada 9. februāra secinājumiem par terorisma apkarošanu (6026/15), |
| --- | --- |

—

Ārlietu padomes 2015. gada 9. februāra secinājumiem par terorisma apkarošanu (6026/15),

| — | Eiropadomes sanāksmi 2015. gada 12. februārī, kurā valstu un valdību vadītāji aicināja īstenot visaptverošu pieeju, tostarp iniciatīvas saistībā ar, cita starpā, sociālo integrāciju, kam ir liela nozīme vardarbīgas radikalizācijas novēršanā, |
| --- | --- |

—

Eiropadomes sanāksmi 2015. gada 12. februārī, kurā valstu un valdību vadītāji aicināja īstenot visaptverošu pieeju, tostarp iniciatīvas saistībā ar, cita starpā, sociālo integrāciju, kam ir liela nozīme vardarbīgas radikalizācijas novēršanā,

| — | Eiropas Savienības izglītības ministru neformālajā sanāksmē Parīzē 2015. gada 17. martā pieņemto Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības izglītības ministru neformālajā sanāksmē Parīzē 2015. gada 17. martā pieņemto Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību,

| — | Eiropas Drošības programmu (8293/15), |
| --- | --- |

—

Eiropas Drošības programmu (8293/15),

| — | Projektu – Padomes secinājumiem par Eiropas Savienības iekšējās drošības atjaunoto stratēģiju (2015–2020) (9798/15), |
| --- | --- |

—

Projektu – Padomes secinājumiem par Eiropas Savienības iekšējās drošības atjaunoto stratēģiju (2015–2020) (9798/15),

| — | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumiem par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma (14419/15), |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumiem par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma (14419/15),

| — | 2015. gada novembra ET 2020 kopīgo ziņojumu par izglītību un apmācību (14440/1/15 REV 1), |
| --- | --- |

—

2015. gada novembra ET 2020 kopīgo ziņojumu par izglītību un apmācību (14440/1/15 REV 1),

| — | ES terorisma apkarošanas koordinatora piezīmi Padomei “Pašreizējais stāvoklis, īstenojot 2015. gada 12. februāra Eiropadomes locekļu paziņojumu, TI padomes 2015. gada 20. novembra secinājumus un 2015. gada 18. decembra Eiropadomes secinājumus” (6785/16), |
| --- | --- |

—

ES terorisma apkarošanas koordinatora piezīmi Padomei “Pašreizējais stāvoklis, īstenojot 2015. gada 12. februāra Eiropadomes locekļu paziņojumu, TI padomes 2015. gada 20. novembra secinājumus un 2015. gada 18. decembra Eiropadomes secinājumus” (6785/16),

| — | ES tieslietu un iekšlietu ministru un ES iestāžu pārstāvju kopīgo paziņojumu par teroristu uzbrukumiem Briselē 2016. gada 22. martā, kurā aicināts veikt 10 pasākumus terorisma apkarošanas jomā, tostarp turpināt izstrādāt preventīvos pasākumus (7371/16), |
| --- | --- |

—

ES tieslietu un iekšlietu ministru un ES iestāžu pārstāvju kopīgo paziņojumu par teroristu uzbrukumiem Briselē 2016. gada 22. martā, kurā aicināts veikt 10 pasākumus terorisma apkarošanas jomā, tostarp turpināt izstrādāt preventīvos pasākumus (7371/16),

| — | Paziņojumu “Eiropas Drošības programmas īstenošana cīņā pret terorismu un virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” (8128/16), |
| --- | --- |

—

Paziņojumu “Eiropas Drošības programmas īstenošana cīņā pret terorismu un virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” (8128/16),

| — | Padomes 2016. gada 30. maija secinājumiem par jaunatnes sektora ieguldījumu integrētā starpsektoru pieejā jauniešu vardarbīgas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai (9640/16), |
| --- | --- |

—

Padomes 2016. gada 30. maija secinājumiem par jaunatnes sektora ieguldījumu integrētā starpsektoru pieejā jauniešu vardarbīgas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai (9640/16),

| — | Padomes 2016. gada 30. maija secinājumiem par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kritiskas domāšanas attīstīšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (9641/16), |
| --- | --- |

—

Padomes 2016. gada 30. maija secinājumiem par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kritiskas domāšanas attīstīšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (9641/16),

| — | Padomes secinājumiem par Pamattiesību hartas piemērošanu 2015. gadā (jo īpaši daļu par diskriminācijas aizliegumu, naida runu, rasismu un ksenofobiju) (10005/16), |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumiem par Pamattiesību hartas piemērošanu 2015. gadā (jo īpaši daļu par diskriminācijas aizliegumu, naida runu, rasismu un ksenofobiju) (10005/16),

| — | 2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarāciju,

| — | Atjaunotās ES iekšējās drošības stratēģijas un terorisma apkarošanas īstenošanas dokumentu: 2016. gada otrā puse (11001/1/16 REV 1), |
| --- | --- |

—

Atjaunotās ES iekšējās drošības stratēģijas un terorisma apkarošanas īstenošanas dokumentu: 2016. gada otrā puse (11001/1/16 REV 1),

| — | 2016. gada 12. oktobra pirmo progresa ziņojumu virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību (COM(2016) 670 final). |
| --- | --- |

—

2016. gada 12. oktobra pirmo progresa ziņojumu virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību (COM(2016) 670 final).

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/8

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunu pieeju veicināšanu darbā ar jaunatni, lai atklātu un attīstītu jauniešu potenciālu

(2016/C 467/03)

PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT:

| 1. | Šā jautājuma politisko kontekstu, kas izklāstīts šo secinājumu pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Šā jautājuma politisko kontekstu, kas izklāstīts šo secinājumu pielikumā.

ATZĪST, KA:

| 2. | Jaunietēm un jauniešiem piemīt iekšējs potenciāls un talants, kas var dot labumu gan viņiem pašiem, gan visai sabiedrībai. Jauniešu potenciālu var saskatīt kā kompetences (zināšanas, prasmes un attieksme), kuru pamatā ir viņu radošums un daudzveidība. |
| --- | --- |

2.

Jaunietēm un jauniešiem piemīt iekšējs potenciāls un talants, kas var dot labumu gan viņiem pašiem, gan visai sabiedrībai. Jauniešu potenciālu var saskatīt kā kompetences (zināšanas, prasmes un attieksme), kuru pamatā ir viņu radošums un daudzveidība.

| 3. | Jaunieši tiecas attīstīt savu potenciālu, talantus un radošumu kopsakarā ar aktīvu pilsoniskumu, personīgo pilnveidošanos un nodarbināmību. Ja talantu attīstīšana nozīmē īpašu spēju pārveidošanu izcilībā, potenciāla attīstīšana nozīmē apslēptu īpašību vai spēju attīstīšanu, kā rezultāts var būt turpmākas sekmes vai lietderīgums, ņemot vērā jaunietes vai jaunieša individuālo situāciju. |
| --- | --- |

3.

Jaunieši tiecas attīstīt savu potenciālu, talantus un radošumu kopsakarā ar aktīvu pilsoniskumu, personīgo pilnveidošanos un nodarbināmību. Ja talantu attīstīšana nozīmē īpašu spēju pārveidošanu izcilībā, potenciāla attīstīšana nozīmē apslēptu īpašību vai spēju attīstīšanu, kā rezultāts var būt turpmākas sekmes vai lietderīgums, ņemot vērā jaunietes vai jaunieša individuālo situāciju.

| 4. | Lai atklātu un attīstītu visu jauniešu potenciālu un talantus, ES un tās dalībvalstīm ir jāatbalsta un jāveicina tādas efektīvas starpnozaru politikas īstenošana, kas jauniešus var iedrošināt un atbalstīt, un palīdzēt viņiem pilnībā realizēt savu potenciālu. Īpaša uzmanība būtu jāvelta tiem, kas ir sarežģītās dzīves situācijās. |
| --- | --- |

4.

Lai atklātu un attīstītu visu jauniešu potenciālu un talantus, ES un tās dalībvalstīm ir jāatbalsta un jāveicina tādas efektīvas starpnozaru politikas īstenošana, kas jauniešus var iedrošināt un atbalstīt, un palīdzēt viņiem pilnībā realizēt savu potenciālu. Īpaša uzmanība būtu jāvelta tiem, kas ir sarežģītās dzīves situācijās.

| 5. | Darbs ar jaunatni ir ticis izmantots tam, lai jauniešiem piedāvātu palīdzību, tostarp tiem, kuri ir atstumti vai pakļauti atstumtības riskam. Tomēr, tā kā jauniešu dzīvesveids un uzvedība saistībā ar jaunu sociālo un tehnoloģisko attīstību mainās, ir svarīgi, lai darbā ar jaunatni turpinātu veidot jaunas metodes un pieejas. Lai saprastu jauniešus un izveidotu kontaktu ar viņiem, darbā ar jaunatni arī būtu jāuzlabo tā izplatīšana digitālajā pasaulē. |
| --- | --- |

5.

Darbs ar jaunatni ir ticis izmantots tam, lai jauniešiem piedāvātu palīdzību, tostarp tiem, kuri ir atstumti vai pakļauti atstumtības riskam. Tomēr, tā kā jauniešu dzīvesveids un uzvedība saistībā ar jaunu sociālo un tehnoloģisko attīstību mainās, ir svarīgi, lai darbā ar jaunatni turpinātu veidot jaunas metodes un pieejas. Lai saprastu jauniešus un izveidotu kontaktu ar viņiem, darbā ar jaunatni arī būtu jāuzlabo tā izplatīšana digitālajā pasaulē.

UZSVER, KA:

| 6. | Darbs ar jaunatni notiek daudzos un dažādos veidos un vidēs, reaģējot uz dažādajām jauniešu vajadzībām, sapņiem, cerībām un dzīves apstākļiem. Tā spēja sasniegt mērķauditoriju un reaģēt uz jaunām izmaiņām rada kvalitatīvas pārmaiņas jauniešu dzīvē un sabiedrībā. |
| --- | --- |

6.

Darbs ar jaunatni notiek daudzos un dažādos veidos un vidēs, reaģējot uz dažādajām jauniešu vajadzībām, sapņiem, cerībām un dzīves apstākļiem. Tā spēja sasniegt mērķauditoriju un reaģēt uz jaunām izmaiņām rada kvalitatīvas pārmaiņas jauniešu dzīvē un sabiedrībā.

| 7. | Mācīšanās procesi darbā ar jaunatni palīdz jauniešiem visaptverošā veidā attīstīt savas kompetences, tostarp, zināšanas, prasmes un attieksmi. Darbu ar jaunatni bieži izmanto, lai palīdzētu jauniešiem, kas saskaras ar dažādiem dzīves izaicinājumiem vai nu pārejas posmos no izglītības uz darba dzīvi, bezdarba periodos, saskaroties ar dažādiem jauniem apdraudējumiem, tostarp radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, vai arī meklējot pozitīvu identitāti un piederības sajūtu. |
| --- | --- |

7.

Mācīšanās procesi darbā ar jaunatni palīdz jauniešiem visaptverošā veidā attīstīt savas kompetences, tostarp, zināšanas, prasmes un attieksmi. Darbu ar jaunatni bieži izmanto, lai palīdzētu jauniešiem, kas saskaras ar dažādiem dzīves izaicinājumiem vai nu pārejas posmos no izglītības uz darba dzīvi, bezdarba periodos, saskaroties ar dažādiem jauniem apdraudējumiem, tostarp radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, vai arī meklējot pozitīvu identitāti un piederības sajūtu.

| 8. | Darba ar jaunatni videi vajadzētu būt simulējošai, pielāgojamai, pievilcīgai un tādai, kurā tiek ņemtas vērā jaunas tendences jauniešu dzīvē, un tādējādi tai būtu viņiem jāpalīdz atklāt un attīstīt savu potenciālu, kas bieži var būt apslēpts un neizpausties formālajā izglītībā vai citās jomās. Šai videi vajadzētu būt vietai, kur eksperimentēt un izmēģināt jaunas lietas, kur neizdošanās ir atļautas un tiek uzskatītas par daļu no mācību un sociālās integrācijas procesiem. |
| --- | --- |

8.

Darba ar jaunatni videi vajadzētu būt simulējošai, pielāgojamai, pievilcīgai un tādai, kurā tiek ņemtas vērā jaunas tendences jauniešu dzīvē, un tādējādi tai būtu viņiem jāpalīdz atklāt un attīstīt savu potenciālu, kas bieži var būt apslēpts un neizpausties formālajā izglītībā vai citās jomās. Šai videi vajadzētu būt vietai, kur eksperimentēt un izmēģināt jaunas lietas, kur neizdošanās ir atļautas un tiek uzskatītas par daļu no mācību un sociālās integrācijas procesiem.

| 9. | Darbā ar jaunatni izstrādātie pasākumi ir apliecinājuši, ka tie ir efektīvi jauniešu personību pozitīvā attīstībā, un tos ir jāturpina atbalstīt un stiprināt. Inovācijas veicināšana darbā ar jaunatni būtu jāuztver kā daļa no reakcijas uz nemitīgām pārmaiņām, un tās mērķis ir visiem jauniešiem radīt interesi, tostarp tiem, kas darba ar jaunatni pasākumos vēl aktīvi nepiedalās. Inovācijām vajadzētu būt daļai no nepārtrauktas kvalitātes attīstības darbā ar jaunatni, reaģējot uz jauniešu vajadzībām, interesēm un pieredzi tā, kā viņi paši tās uztver (1). |
| --- | --- |

9.

Darbā ar jaunatni izstrādātie pasākumi ir apliecinājuši, ka tie ir efektīvi jauniešu personību pozitīvā attīstībā, un tos ir jāturpina atbalstīt un stiprināt. Inovācijas veicināšana darbā ar jaunatni būtu jāuztver kā daļa no reakcijas uz nemitīgām pārmaiņām, un tās mērķis ir visiem jauniešiem radīt interesi, tostarp tiem, kas darba ar jaunatni pasākumos vēl aktīvi nepiedalās. Inovācijām vajadzētu būt daļai no nepārtrauktas kvalitātes attīstības darbā ar jaunatni, reaģējot uz jauniešu vajadzībām, interesēm un pieredzi tā, kā viņi paši tās uztver (1).

| 10. | Lai jauniešiem tas šķistu pievilcīgi un nodrošinātu lielāku ietekmi uz viņu dzīvi – turpmāk izstrādājot jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību, būtu jāapsver un jāņem vērā jauna vide, kurā jaunieši pavada laiku, piemēram, modernā pilsētas infrastruktūra un virtuālā telpa, kā arī jaunas pieejas, izmantojot inovatīvus tiešsaistes un bezsaistes rīkus (piemēram, spēliskošana (2), uz GPS balstītas darbības (3), mācību žetoni (4) vai dizaina domāšana (5)). |
| --- | --- |

10.

Lai jauniešiem tas šķistu pievilcīgi un nodrošinātu lielāku ietekmi uz viņu dzīvi – turpmāk izstrādājot jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību, būtu jāapsver un jāņem vērā jauna vide, kurā jaunieši pavada laiku, piemēram, modernā pilsētas infrastruktūra un virtuālā telpa, kā arī jaunas pieejas, izmantojot inovatīvus tiešsaistes un bezsaistes rīkus (piemēram, spēliskošana (2), uz GPS balstītas darbības (3), mācību žetoni (4) vai dizaina domāšana (5)).

| 11. | Lai šī inovācija būtu veiksmīga, jauniešiem pašiem vajadzētu uzņemties būtisku lomu darba ar jaunatni inovācijas procesa plānošanā, izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

11.

Lai šī inovācija būtu veiksmīga, jauniešiem pašiem vajadzētu uzņemties būtisku lomu darba ar jaunatni inovācijas procesa plānošanā, izstrādē un īstenošanā.

| 12. | Jaunatnes darbinieku (gan brīvprātīgo, gan darba ņēmēju) spējas var uzlabot, izmantojot izglītības, apmācības un tīklu veidošanas iespējas un orientāciju, kā arī finansiālu atbalstu, lai meklētu un īstenotu jaunas un inovatīvas pieejas darbā ar jaunatni ar mērķi piekļūt vairāk jauniešu, jo īpaši tiem, kurus ir grūti sasniegt, un panākt lielāku ietekmi uz viņu dzīvi. |
| --- | --- |

12.

Jaunatnes darbinieku (gan brīvprātīgo, gan darba ņēmēju) spējas var uzlabot, izmantojot izglītības, apmācības un tīklu veidošanas iespējas un orientāciju, kā arī finansiālu atbalstu, lai meklētu un īstenotu jaunas un inovatīvas pieejas darbā ar jaunatni ar mērķi piekļūt vairāk jauniešu, jo īpaši tiem, kurus ir grūti sasniegt, un panākt lielāku ietekmi uz viņu dzīvi.

| 13. | Uz faktiem balstītas jaunatnes politikas izveidei ir nepieciešama regulāra atjaunināšana, izmantojot jaunākos attiecīgos datus, kas savākti vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Būtu arī jāiekļauj informācija par jauniešu dzīvesveidu un pašreizējām dzīves tendencēm (6). |
| --- | --- |

13.

Uz faktiem balstītas jaunatnes politikas izveidei ir nepieciešama regulāra atjaunināšana, izmantojot jaunākos attiecīgos datus, kas savākti vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Būtu arī jāiekļauj informācija par jauniešu dzīvesveidu un pašreizējām dzīves tendencēm (6).

| 14. | Papildus tam, ka tiek attīstīta pati darba ar jaunatni nozare, jaunu pieeju izstrādāšanā darbā ar jaunatni būtiska ir starpnozaru sadarbība. Saistībā ar jaunu pieeju īstenošanu darbā ar jaunatni un jaunatnes politikas praksē ir jāatvieglo un jāveicina dažādas nozares pārstāvošu ieinteresēto personu sadarbība, lai tādējādi nodrošinātu sadarbības iespēju (7) efektīvu apzināšanu un veicinātu darba ar jaunatni prakses kvalitāti un labāk apmierinātu jauniešu vajadzības. |
| --- | --- |

14.

Papildus tam, ka tiek attīstīta pati darba ar jaunatni nozare, jaunu pieeju izstrādāšanā darbā ar jaunatni būtiska ir starpnozaru sadarbība. Saistībā ar jaunu pieeju īstenošanu darbā ar jaunatni un jaunatnes politikas praksē ir jāatvieglo un jāveicina dažādas nozares pārstāvošu ieinteresēto personu sadarbība, lai tādējādi nodrošinātu sadarbības iespēju (7) efektīvu apzināšanu un veicinātu darba ar jaunatni prakses kvalitāti un labāk apmierinātu jauniešu vajadzības.

ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU, AICINA DALĪBVALSTIS:

| 15. | Izmantojot starpnozaru sadarbību, veicināt, atbalstīt un izvērtēt darbā ar jaunatni izmantojamu jaunu rīku un pieeju lietošanu, plānošanu, izstrādi, izmēģināšanu un izplatīšanu, lai pienācīgi reaģētu uz jauniešu un sabiedrības pašreizējām vajadzībām un nākotnes izaicinājumiem, interesēm un ekspektācijām. Lai nodrošinātu kvalitāti, jauniešus, jaunatnes pētniekus, jaunatnes darbiniekus un jaunatnes organizācijas būtu jāaicina aktīvi piedalīties visos šā procesa posmos. |
| --- | --- |

15.

Izmantojot starpnozaru sadarbību, veicināt, atbalstīt un izvērtēt darbā ar jaunatni izmantojamu jaunu rīku un pieeju lietošanu, plānošanu, izstrādi, izmēģināšanu un izplatīšanu, lai pienācīgi reaģētu uz jauniešu un sabiedrības pašreizējām vajadzībām un nākotnes izaicinājumiem, interesēm un ekspektācijām. Lai nodrošinātu kvalitāti, jauniešus, jaunatnes pētniekus, jaunatnes darbiniekus un jaunatnes organizācijas būtu jāaicina aktīvi piedalīties visos šā procesa posmos.

| 16. | Veicināt jaunatnes darbinieku (brīvprātīgo vai darba ņēmēju) spējas attiecībā uz inovāciju un jauniešu potenciāla un talantu un attīstību, nodrošinot viņiem izglītības un apmācības iespējas, kurās galvenā uzmanība pievērsta jo īpaši šādiem jautājumiem:






  a) | inovatīvu pieeju izmantošana un pielāgošana darba ar jaunatni praksē; |
| --- | --- | --- |

16.

Veicināt jaunatnes darbinieku (brīvprātīgo vai darba ņēmēju) spējas attiecībā uz inovāciju un jauniešu potenciāla un talantu un attīstību, nodrošinot viņiem izglītības un apmācības iespējas, kurās galvenā uzmanība pievērsta jo īpaši šādiem jautājumiem:

a)

inovatīvu pieeju izmantošana un pielāgošana darba ar jaunatni praksē;

| b) | informācijas par jaunākajām jauniešu dzīves tendencēm iekļaušana izglītošanā par darbu ar jaunatni un darba ar jaunatni praksē; |
| --- | --- |

b)

informācijas par jaunākajām jauniešu dzīves tendencēm iekļaušana izglītošanā par darbu ar jaunatni un darba ar jaunatni praksē;

| c) | starpnozaru sadarbības izmantošana, izstrādājot jaunus un inovatīvus rīkus un pieejas attiecībā uz darba ar jaunatni praksi; |
| --- | --- |

c)

starpnozaru sadarbības izmantošana, izstrādājot jaunus un inovatīvus rīkus un pieejas attiecībā uz darba ar jaunatni praksi;

| d) | metodes, lai jo īpaši atklātu un pēc tam attīstītu jauniešu potenciālu un talantus, ceļot viņu pašcieņu un pašapziņu; |
| --- | --- |

d)

metodes, lai jo īpaši atklātu un pēc tam attīstītu jauniešu potenciālu un talantus, ceļot viņu pašcieņu un pašapziņu;

| e) | jauniešu kā vērtīgas informācijas un zinātības avota iesaistīšana, piemēram, digitālo prasmju attīstībā; |
| --- | --- |

e)

jauniešu kā vērtīgas informācijas un zinātības avota iesaistīšana, piemēram, digitālo prasmju attīstībā;

| f) | palīdzības piedāvāšana tiem jauniešiem, kuri ir pakļauti atstumtības riskam, šajā nolūkā izmantojot inovatīvas pieejas un galveno uzmanību pievēršot viņu potenciāla un talanta attīstīšanai. |
| --- | --- |

f)

palīdzības piedāvāšana tiem jauniešiem, kuri ir pakļauti atstumtības riskam, šajā nolūkā izmantojot inovatīvas pieejas un galveno uzmanību pievēršot viņu potenciāla un talanta attīstīšanai.

| 17. | Attiecīgā gadījumā veicināt to organizāciju ilgtspējīgu atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, kuras strādā ar jauniešiem un viņu labā, jo īpaši pie kolektīviem projektiem, un kuras ievēro darba ar jauniešiem principus (8), lai tādējādi palielinātu to inovācijas spējas. |
| --- | --- |

17.

Attiecīgā gadījumā veicināt to organizāciju ilgtspējīgu atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, kuras strādā ar jauniešiem un viņu labā, jo īpaši pie kolektīviem projektiem, un kuras ievēro darba ar jauniešiem principus (8), lai tādējādi palielinātu to inovācijas spējas.

| 18. | Cieši sadarboties ar reģionālo un vietējo iestāžu, jaunatnes padomju un jaunatnes darba organizāciju pārstāvjiem, jauniešiem un citām jaunatnes jomā iesaistītajām personām, lai šajos secinājumos iekļautie vēstījumi tiktu plaši izmantoti praksē reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

18.

Cieši sadarboties ar reģionālo un vietējo iestāžu, jaunatnes padomju un jaunatnes darba organizāciju pārstāvjiem, jauniešiem un citām jaunatnes jomā iesaistītajām personām, lai šajos secinājumos iekļautie vēstījumi tiktu plaši izmantoti praksē reģionālā un vietējā līmenī.

| 19. | Veicināt un atbalstīt telpas un iespējas, attiecīgā gadījumā partnerībā ar vietējām iestādēm, lai jauniešiem dotu iespēju tikties klātienē un izstrādāt kopīgas iniciatīvas. |
| --- | --- |

19.

Veicināt un atbalstīt telpas un iespējas, attiecīgā gadījumā partnerībā ar vietējām iestādēm, lai jauniešiem dotu iespēju tikties klātienē un izstrādāt kopīgas iniciatīvas.

| 20. | Apsvērt iespēju radīt elastīgas telpas un iespējas eksperimentēt, izmantojot mēģinājumu un kļūdu metodi, kur jaunatnes darbinieki un jaunieši var mācīties reaģēt uz strauji mainīgajiem apstākļiem un dzīvesveidu un mācīties risināt sarežģītas situācijas. |
| --- | --- |

20.

Apsvērt iespēju radīt elastīgas telpas un iespējas eksperimentēt, izmantojot mēģinājumu un kļūdu metodi, kur jaunatnes darbinieki un jaunieši var mācīties reaģēt uz strauji mainīgajiem apstākļiem un dzīvesveidu un mācīties risināt sarežģītas situācijas.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENČU JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 21. | Apsvērt regulāru informācijas apkopošanu un analīzi par jauniešu dzīves tendencēm un atbalstīt konstatējumu izplatīšanu attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp valsts, reģionālajiem un vietējiem politikas veidotājiem, brīvprātīgajiem darbā ar jaunatni, jaunatnes līderiem un jaunatnes darbiniekiem. |
| --- | --- |

21.

Apsvērt regulāru informācijas apkopošanu un analīzi par jauniešu dzīves tendencēm un atbalstīt konstatējumu izplatīšanu attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp valsts, reģionālajiem un vietējiem politikas veidotājiem, brīvprātīgajiem darbā ar jaunatni, jaunatnes līderiem un jaunatnes darbiniekiem.

| 22. | Meklēt inovatīvas pieejas, kas īstenotas darba ar jaunatni praksē, tostarp citās relevantās jomās, piemēram, izglītības un apmācības, sporta un kultūras, sociālo pakalpojumu, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā utt., un radīt iespējas citās politikas jomās izmantotās inovatīvās pieejas pielāgot darba ar jaunatni jomai, kā arī apmainīties ar labas prakses piemēriem. |
| --- | --- |

22.

Meklēt inovatīvas pieejas, kas īstenotas darba ar jaunatni praksē, tostarp citās relevantās jomās, piemēram, izglītības un apmācības, sporta un kultūras, sociālo pakalpojumu, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā utt., un radīt iespējas citās politikas jomās izmantotās inovatīvās pieejas pielāgot darba ar jaunatni jomai, kā arī apmainīties ar labas prakses piemēriem.

| 23. | Attiecīgā gadījumā noteikt jaunās prasmes, kas nepieciešamas jaunatnes darbiniekiem, un izstrādāt izglītības un apmācības moduļus, kas veicina to, ka jaunatnes darbinieki apgūst jaunas prasmes, tostarp digitālās prasmes. |
| --- | --- |

23.

Attiecīgā gadījumā noteikt jaunās prasmes, kas nepieciešamas jaunatnes darbiniekiem, un izstrādāt izglītības un apmācības moduļus, kas veicina to, ka jaunatnes darbinieki apgūst jaunas prasmes, tostarp digitālās prasmes.

| 24. | Veidojot, uzraugot un novērtējot jaunatnes politiku, jaunatnes stratēģijas un jauniešu iniciatīvas valstu, reģionālā un vietējā līmenī, apzināt jaunas pieejas darbam ar jaunatni, kas palīdz atklāt un attīstīt visu jauniešu potenciālu un talantu. |
| --- | --- |

24.

Veidojot, uzraugot un novērtējot jaunatnes politiku, jaunatnes stratēģijas un jauniešu iniciatīvas valstu, reģionālā un vietējā līmenī, apzināt jaunas pieejas darbam ar jaunatni, kas palīdz atklāt un attīstīt visu jauniešu potenciālu un talantu.

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 25. | Veikt regulāru analīzi un “Ziņojumā par jaunatni” iekļaut sadaļu, kurā sniedz atjauninātu un precīzu informāciju par jaunākajām jauniešu dzīvesveida izpausmēm un dzīves tendencēm. |
| --- | --- |

25.

Veikt regulāru analīzi un “Ziņojumā par jaunatni” iekļaut sadaļu, kurā sniedz atjauninātu un precīzu informāciju par jaunākajām jauniešu dzīvesveida izpausmēm un dzīves tendencēm.

| 26. | Atbalstīt informācijas apmaiņu par jauniešu dzīvesveidu un dzīves tendencēm, kā arī labas prakses piemēriem un inovatīvām pieejām, kas īstenotas darbā ar jauniešiem ES dalībvalstu līmenī, kā arī ārpus ES. Organizēt ekspertu sanāksmes, konferences un citus savstarpējās mācīšanās pasākumus un apsvērt iespējas izmantot tādas platformas kā Eiropas jaunatnes darba konvents, lai veicinātu inovatīvas pieejas darbā ar jaunatni. |
| --- | --- |

26.

Atbalstīt informācijas apmaiņu par jauniešu dzīvesveidu un dzīves tendencēm, kā arī labas prakses piemēriem un inovatīvām pieejām, kas īstenotas darbā ar jauniešiem ES dalībvalstu līmenī, kā arī ārpus ES. Organizēt ekspertu sanāksmes, konferences un citus savstarpējās mācīšanās pasākumus un apsvērt iespējas izmantot tādas platformas kā Eiropas jaunatnes darba konvents, lai veicinātu inovatīvas pieejas darbā ar jaunatni.

| 27. | Pēc iespējas labāk izmantot esošās ES programmas, piemēram, Erasmus+, lai atbalstītu inovatīvu pieeju īstenošanu darba ar jaunatni praksē. |
| --- | --- |

27.

Pēc iespējas labāk izmantot esošās ES programmas, piemēram, Erasmus+, lai atbalstītu inovatīvu pieeju īstenošanu darba ar jaunatni praksē.

---

(1)  Kvalitatīvs darbs ar jaunatni – vienota sistēma darba ar jaunatni turpmākai attīstībai. Ekspertu grupas jautājumos par darba ar jaunatni kvalitātes sistēmām ES dalībvalstīs ziņojums, Eiropas Komisija, 2015.

(2)  Spēliskošana ir spēļu mehānismu piemērošana darbībām, kas nav saistītas ar spēli, lai mainītu cilvēku uzvedību. Piemēri ir lietojumprogrammas, kas skaita katru dienu noietos soļus, paredz atlīdzību un ļauj salīdzināt ar citiem. Dažādus spēļu dinamikas un mehānismu elementus var īstenot arī darbā ar jaunatni. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour (Spēliskošana 101 – ievads spēļu dinamikas izmantošanā, lai ietekmētu uzvedību), Bunchball, 2010).

(3)  Uz GPS balstītās darbībās izmanto elektroniskas ierīces ar globālo pozicionēšanas sistēmu (lielākoties viedtālruņus) dažādām darbībām ar mērķi palīdzēt fiziski pārvietoties, orientēties jaunā vidē, izpildīt dažādus uzdevumus vai uzzināt vairāk par interesantām vietām.

(4)  Mācību žetoni ir virtuāli žetoni tiešsaistes telpā, ar kuriem apstiprina mācību rezultātus. Daži uzņēmumi atbalsta šo ideju, tostarp Mozilla, kas izveidoja tiešsaistes platformu ar nosaukumu Open badges (“atvērtie žetoni”). Tas labi atbilst ierosmēm saistībā ar neformālās izglītības atzīšanu darbā ar jaunatni.

(5)  Dizaina domāšana ir uz cilvēku orientēta, sadarbībā balstīta, optimistiska un eksperimentāla pieeja. Ar jauniešiem tā labi darbojas, jo viņi kļūst par daļu no pārmaiņām, vienlaikus veidojot jaunu risinājumu. To var izmantot, lai veidotu un pārveidotu dažādas jauniešiem domātas programmas, instrumentus vai telpas. (Design Thinking for Educators Toolkit (Rīku kopums “Dizaina domāšana pedagogiem”), 2012).

(6)  Pie informācijas par jauniešu dzīvesveidu un dzīves tendencēm pieder ziņas par jauniešiem no socioloģiskā, psiholoģiskā un pedagoģiskā viedokļa. Šādai informācijai būtu jāsniedz atbilde uz tādiem jautājumiem kā, piemēram: Kādas ir jauniešu intereses? No kā viņi baidās? Kā viņi mācās? Kā viņi pavada brīvo laiku? Kāda ir viņu mijiedarbība sociālajos tīklos? Kā viņi pārvalda savas finanses?

(7)  Kā piemēru šeit varētu minēt radošu semināru, kura mērķis ir izveidot jaunu lietojumprogrammu mobilajām ierīcēm un kuru apmeklē jaunatnes darbinieki, jaunieši un IKT speciālisti.

(8)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

---

PIELIKUMS

Pieņemot šos secinājumus, Padome jo īpaši atgādina par šādiem dokumentiem:

| — | Komisijas paziņojums “Eiropa 2020” (1), ko apstiprinājusi Eiropadome, un tā pamatiniciatīvas “Jaunas prasmes un darba vietas” (2), “Inovācijas savienība” (3) un “Digitālā programma Eiropai” (4), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums “Eiropa 2020” (1), ko apstiprinājusi Eiropadome, un tā pamatiniciatīvas “Jaunas prasmes un darba vietas” (2), “Inovācijas savienība” (3) un “Digitālā programma Eiropai” (4),

| — | Padomes 2016. gada 30. maija secinājumus par jaunatnes sektora ieguldījumu integrētā starpsektoru pieejā jauniešu vardarbīgas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

Padomes 2016. gada 30. maija secinājumus par jaunatnes sektora ieguldījumu integrētā starpsektoru pieejā jauniešu vardarbīgas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai (5),

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2015. gada 15. decembra Rezolūcija par Eiropas Savienības darba plānu jaunatnes jomā 2016.–2018. gadam (6), |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2015. gada 15. decembra Rezolūcija par Eiropas Savienības darba plānu jaunatnes jomā 2016.–2018. gadam (6),

| — | Padomes 2015. gada 18. maija secinājumi par starpnozaru politikas sadarbības pastiprināšanu, lai efektīvi risinātu sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar kuriem saskaras jaunieši (7), |
| --- | --- |

—

Padomes 2015. gada 18. maija secinājumi par starpnozaru politikas sadarbības pastiprināšanu, lai efektīvi risinātu sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar kuriem saskaras jaunieši (7),

| — | Padomes 2014. gada 20. maija secinājumi par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību (8), |
| --- | --- |

—

Padomes 2014. gada 20. maija secinājumi par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību (8),

| — | Padomes 2013. gada 25. novembra secinājumi par to jauniešu pastiprinātu sociālo iekļaušanu, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā (9), |
| --- | --- |

—

Padomes 2013. gada 25. novembra secinājumi par to jauniešu pastiprinātu sociālo iekļaušanu, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā (9),

| — | Padomes 2013. gada 16. maija secinājumi par kvalitatīva darba ar jaunatni ieguldījumu jauniešu attīstībā, labklājībā un sociālajā iekļautībā (10), |
| --- | --- |

—

Padomes 2013. gada 16. maija secinājumi par kvalitatīva darba ar jaunatni ieguldījumu jauniešu attīstībā, labklājībā un sociālajā iekļautībā (10),

| — | Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (11), |
| --- | --- |

—

Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (11),

| — | Padomes 2012. gada 11. maija secinājumi par jauniešu jaunrades un inovācijas potenciāla sekmēšanu (12), |
| --- | --- |

—

Padomes 2012. gada 11. maija secinājumi par jauniešu jaunrades un inovācijas potenciāla sekmēšanu (12),

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2010. gada 18. novembra Rezolūcija par darbu ar jaunatni (13), |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2010. gada 18. novembra Rezolūcija par darbu ar jaunatni (13),

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2010. gada 11. maija Rezolūcija par jauniešu aktīvu integrāciju – bezdarba un nabadzības izskaušana (14), |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2010. gada 11. maija Rezolūcija par jauniešu aktīvu integrāciju – bezdarba un nabadzības izskaušana (14),

| — | pētījumi un paziņojumi:






  — | Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgais ziņojums par to, kā tiek īstenots atjauninātais regulējums Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (15), |
| --- | --- | --- |

—

pētījumi un paziņojumi:

—

Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgais ziņojums par to, kā tiek īstenots atjauninātais regulējums Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (15),

| — | Ekspertu grupas jautājumos par darba ar jaunatni kvalitātes sistēmām ES dalībvalstīs ziņojums (2015), |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas jautājumos par darba ar jaunatni kvalitātes sistēmām ES dalībvalstīs ziņojums (2015),

| — | Eiropas jaunatnes darba otrā konventa deklarācija (2015) (16). |
| --- | --- |

—

Eiropas jaunatnes darba otrā konventa deklarācija (2015) (16).

---

(1)  7110/10.

(2)  17066/10.

(3)  14035/10.

(4)  9981/10/REV 1.

(5)  9640/16.

(6)  OV C 417, 15.12.2015., 1. lpp.

(7)  OV C 172, 27.5.2015., 3. lpp.

(8)  OV C 183, 14.6.2014., 18. lpp.

(9)  OV C 30, 1.2.2014., 5. lpp.

(10)  OV C 168, 14.6.2013., 5. lpp.

(11)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(12)  OV C 169, 15.6.2012., 1. lpp.

(13)  OV C 327, 4.12.2010., 1. lpp.

(14)  OV C 137, 27.5.2010., 1. lpp.

(15)  OV C 417, 15.12.2015., 17. lpp.

(16)  http://pjp-eu.coe.int/documents/1017981/8529155/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/12

---

Padomes secinājumi par sporta diplomātiju

(2016/C 467/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

| 1. | ATGĀDINOT par šā jautājuma politisko kontekstu, kā izklāstīts pielikumā; |
| --- | --- |

1.

ATGĀDINOT par šā jautājuma politisko kontekstu, kā izklāstīts pielikumā;

| 2. | ATZĪSTOT, ka sports var būt rīks, ar ko atbalstīt starpkultūru, ekonomisko un politisko sadarbību un sapratni starp nācijām un kultūrām, un ka tā potenciāls var būt daļa no kontaktu paplašināšanas un stiprināšanas starp ES un trešām valstīm; |
| --- | --- |

2.

ATZĪSTOT, ka sports var būt rīks, ar ko atbalstīt starpkultūru, ekonomisko un politisko sadarbību un sapratni starp nācijām un kultūrām, un ka tā potenciāls var būt daļa no kontaktu paplašināšanas un stiprināšanas starp ES un trešām valstīm;

| 3. | ATZĪSTOT, KA:






  — | sporta diplomātiju var saprast kā sporta izmantošanu par līdzekli, ar ko ietekmēt diplomātiskās, starpkultūru, sociālās, ekonomiskās un politiskās attiecības. Tā ir neatņemama daļa no publiskās diplomātijas, kas ir ilgtermiņa saziņas process ar sabiedrību un organizācijām ar tādiem mērķiem kā vairot valsts, reģiona vai pilsētas pievilcīgumu un tēlu un ietekmēt lēmumpieņemšanu par dažādām politikas jomām. Tā palīdz uzskatāmā un plašai sabiedrībai saprotamā veidā sasniegt ārpolitikas mērķus, |
| --- | --- | --- |

3.

ATZĪSTOT, KA:

—

sporta diplomātiju var saprast kā sporta izmantošanu par līdzekli, ar ko ietekmēt diplomātiskās, starpkultūru, sociālās, ekonomiskās un politiskās attiecības. Tā ir neatņemama daļa no publiskās diplomātijas, kas ir ilgtermiņa saziņas process ar sabiedrību un organizācijām ar tādiem mērķiem kā vairot valsts, reģiona vai pilsētas pievilcīgumu un tēlu un ietekmēt lēmumpieņemšanu par dažādām politikas jomām. Tā palīdz uzskatāmā un plašai sabiedrībai saprotamā veidā sasniegt ārpolitikas mērķus,

| — | sporta diplomātija ES līmenī ietver visus attiecīgos sporta jomas rīkus, ko ES un tās dalībvalstis izmanto, lai sadarbotos ar valstīm ārpus ES un starptautiskām starpvaldību organizācijām. Tie būtu jākoncentrē uz politikas sadarbību un atbalstu politikām, projektiem un programmām. Būtu jāuzsver sporta loma Savienības ārējās attiecībās, tostarp Eiropas vērtību veicināšanā; |
| --- | --- |

—

sporta diplomātija ES līmenī ietver visus attiecīgos sporta jomas rīkus, ko ES un tās dalībvalstis izmanto, lai sadarbotos ar valstīm ārpus ES un starptautiskām starpvaldību organizācijām. Tie būtu jākoncentrē uz politikas sadarbību un atbalstu politikām, projektiem un programmām. Būtu jāuzsver sporta loma Savienības ārējās attiecībās, tostarp Eiropas vērtību veicināšanā;

| 4. | ATZĪSTOT, ka sporta diplomātiju var realizēt ciešā sadarbībā ar sporta kustību, vienlaikus respektējot tās autonomiju. Tā ietver tādas jomas kā pozitīvu sporta vērtību sekmēšana, un tā palīdz attīstīt politisko, sociālo un ekonomisko sadarbību un attiecības; |
| --- | --- |

4.

ATZĪSTOT, ka sporta diplomātiju var realizēt ciešā sadarbībā ar sporta kustību, vienlaikus respektējot tās autonomiju. Tā ietver tādas jomas kā pozitīvu sporta vērtību sekmēšana, un tā palīdz attīstīt politisko, sociālo un ekonomisko sadarbību un attiecības;

| 5. | ATZĪSTOT vērtības, ko sports var veicināt, piemēram, godīgu spēli, vienlīdzību, dažādības respektēšanu, godprātīgumu, disciplīnu, izcilību, draudzību, iecietību un savstarpēju sapratni, kas spēj vienot dažādus cilvēkus un valstis. Sporta diplomātija liek lietā sporta universālo raksturu, lai pārvarētu valodas, sociālās un kultūras un reliģiskās atšķirības, un tai tādēļ piemīt spēcīgs potenciāls sekmēt daudzkultūru dialogu un veicināt attīstību un mieru; |
| --- | --- |

5.

ATZĪSTOT vērtības, ko sports var veicināt, piemēram, godīgu spēli, vienlīdzību, dažādības respektēšanu, godprātīgumu, disciplīnu, izcilību, draudzību, iecietību un savstarpēju sapratni, kas spēj vienot dažādus cilvēkus un valstis. Sporta diplomātija liek lietā sporta universālo raksturu, lai pārvarētu valodas, sociālās un kultūras un reliģiskās atšķirības, un tai tādēļ piemīt spēcīgs potenciāls sekmēt daudzkultūru dialogu un veicināt attīstību un mieru;

| 6. | UZSVEROT, ka ar sportu saistīti cilvēki un sporta pasākumi var ievērojami sekmēt sporta diplomātijas attīstību. Tie spēj radīt pozitīvu tēlu ārvalstu sabiedrības un organizāciju acīs un formēt uztveri, palīdzot sasniegt plašākus ārpolitikas mērķus. Šajā sakarā sports var palīdzēt stiprināt un papildināt valstu un ES diplomātiju; |
| --- | --- |

6.

UZSVEROT, ka ar sportu saistīti cilvēki un sporta pasākumi var ievērojami sekmēt sporta diplomātijas attīstību. Tie spēj radīt pozitīvu tēlu ārvalstu sabiedrības un organizāciju acīs un formēt uztveri, palīdzot sasniegt plašākus ārpolitikas mērķus. Šajā sakarā sports var palīdzēt stiprināt un papildināt valstu un ES diplomātiju;

| 7. | UZSKATOT, ka sports var būt platforma cilvēku savstarpējo attiecību veidošanai, piemēram, atbalstot sportistu, jauniešu, treneru un ekspertu apmaiņas programmas vai organizējot starptautiskas sporta sacensības gan elites, gan zemākā līmenī; |
| --- | --- |

7.

UZSKATOT, ka sports var būt platforma cilvēku savstarpējo attiecību veidošanai, piemēram, atbalstot sportistu, jauniešu, treneru un ekspertu apmaiņas programmas vai organizējot starptautiskas sporta sacensības gan elites, gan zemākā līmenī;

PIENĀCĪGI IEVĒROJOT TO ATTIECĪGĀS KOMPETENCES UN ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU, AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 8. | palielināt izpratni dalībvalstīs un Eiropas Komisijā, un Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD) (tostarp ES delegācijās) par sporta potenciālu sekmēt publisko diplomātiju; |
| --- | --- |

8.

palielināt izpratni dalībvalstīs un Eiropas Komisijā, un Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD) (tostarp ES delegācijās) par sporta potenciālu sekmēt publisko diplomātiju;

| 9. | rosināt sadarbību starp publiskām iestādēm un sporta kustību, lai izmantotu sporta potenciālu ārpolitikā; |
| --- | --- |

9.

rosināt sadarbību starp publiskām iestādēm un sporta kustību, lai izmantotu sporta potenciālu ārpolitikā;

| 10. | stiprināt attiecības ar attiecīgām sporta organizācijām un starptautiskām starpvaldību organizācijām, kā arī ar citām ieinteresētām personām, izmantojot ES strukturēto dialogu par sportu Padomes sanāksmju un ES Sporta foruma, un citu struktūru ietvaros; |
| --- | --- |

10.

stiprināt attiecības ar attiecīgām sporta organizācijām un starptautiskām starpvaldību organizācijām, kā arī ar citām ieinteresētām personām, izmantojot ES strukturēto dialogu par sportu Padomes sanāksmju un ES Sporta foruma, un citu struktūru ietvaros;

| 11. | labāk izmantot sporta potenciālu, tostarp izglītībā un iesaistot slavenus sportistus kā vēstnešus, lai popularizētu pozitīvas sportiskas un Eiropas vērtības; |
| --- | --- |

11.

labāk izmantot sporta potenciālu, tostarp izglītībā un iesaistot slavenus sportistus kā vēstnešus, lai popularizētu pozitīvas sportiskas un Eiropas vērtības;

| 12. | veicināt lielus sporta pasākumus kā svarīgu ES starpkultūru, sociālās un ekonomiskās diplomātijas aspektu gadījumos, kad tie var sekmēt ES ekonomisko mērķu sasniegšanu izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas jomā; |
| --- | --- |

12.

veicināt lielus sporta pasākumus kā svarīgu ES starpkultūru, sociālās un ekonomiskās diplomātijas aspektu gadījumos, kad tie var sekmēt ES ekonomisko mērķu sasniegšanu izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas jomā;

| 13. | nodrošināt, ka sporta diplomātija paliek ES politiskajā darba kārtībā; |
| --- | --- |

13.

nodrošināt, ka sporta diplomātija paliek ES politiskajā darba kārtībā;

| 14. | izskatīt iespēju izmantot Eiropas Sporta nedēļas vēstnieku tīklu, lai popularizētu pozitīvas sportiskas vērtības un Eiropas vērtības nolūkā vairot ES pievilcīgumu, atpazīstamību un uzskatāmību trešās valstīs; |
| --- | --- |

14.

izskatīt iespēju izmantot Eiropas Sporta nedēļas vēstnieku tīklu, lai popularizētu pozitīvas sportiskas vērtības un Eiropas vērtības nolūkā vairot ES pievilcīgumu, atpazīstamību un uzskatāmību trešās valstīs;

| 15. | atbalstīt un piedalīties pasākumos, piemēram, konferencēs, semināros, savstarpējas mācīšanās pasākumos vai neformālās ad hoc grupās, kas varētu dot ieguldījumu stratēģiskas pieejas sagatavošanā sporta diplomātijai ES ietvaros; |
| --- | --- |

15.

atbalstīt un piedalīties pasākumos, piemēram, konferencēs, semināros, savstarpējas mācīšanās pasākumos vai neformālās ad hoc grupās, kas varētu dot ieguldījumu stratēģiskas pieejas sagatavošanā sporta diplomātijai ES ietvaros;

AICINA KOMISIJU:

| 16. | nodrošināt, lai sports un ieguldījums, ko tas var dot ES ārējo attiecību mērķu sasniegšanā, tiek ņemts vērā nolīgumos ar trešām valstīm, tostarp pievienošanās, asociācijas, sadarbības un Eiropas kaimiņattiecību nolīgumu ietvaros; |
| --- | --- |

16.

nodrošināt, lai sports un ieguldījums, ko tas var dot ES ārējo attiecību mērķu sasniegšanā, tiek ņemts vērā nolīgumos ar trešām valstīm, tostarp pievienošanās, asociācijas, sadarbības un Eiropas kaimiņattiecību nolīgumu ietvaros;

| 17. | vākt un izplatīt empīriskos pierādījumus par to, cik sports ir efektīvs kā līdzeklis vērtību, starpkultūru dialoga, attīstības un miera veicināšanai; |
| --- | --- |

17.

vākt un izplatīt empīriskos pierādījumus par to, cik sports ir efektīvs kā līdzeklis vērtību, starpkultūru dialoga, attīstības un miera veicināšanai;

| 18. | organizēt augsta līmeņa konferenci, lai apspriestu sadarbības iespējas sporta diplomātijas jomā, tostarp iespējamā platformā vai tīklā zināšanu uzlabošanai sporta diplomātijas jomā, jo īpaši, apkopojot un apmainoties ar paraugpraksi saistībā ar sporta diplomātijas lomu sabiedrībā; un izskatīt iespēju sagatavot izglītojošu ievirzi vai moduļus publiskām iestādēm un attiecīgām ieinteresētām personām, kas nodarbojas ar sporta diplomātijas jautājumiem; |
| --- | --- |

18.

organizēt augsta līmeņa konferenci, lai apspriestu sadarbības iespējas sporta diplomātijas jomā, tostarp iespējamā platformā vai tīklā zināšanu uzlabošanai sporta diplomātijas jomā, jo īpaši, apkopojot un apmainoties ar paraugpraksi saistībā ar sporta diplomātijas lomu sabiedrībā; un izskatīt iespēju sagatavot izglītojošu ievirzi vai moduļus publiskām iestādēm un attiecīgām ieinteresētām personām, kas nodarbojas ar sporta diplomātijas jautājumiem;

| 19. | izskatīt iespēju ar sportu saistītas darbības finansēt no ES ārējo attiecību finansējuma programmām un apsvērt ar sporta diplomātiju saistītu projektu ar trešo valstu dalību atbalstīšanu no ES finansējuma programmām ES ārējo attiecību jomā, kā arī no programmas Erasmus+; |
| --- | --- |

19.

izskatīt iespēju ar sportu saistītas darbības finansēt no ES ārējo attiecību finansējuma programmām un apsvērt ar sporta diplomātiju saistītu projektu ar trešo valstu dalību atbalstīšanu no ES finansējuma programmām ES ārējo attiecību jomā, kā arī no programmas Erasmus+;

| 20. | apsvērt trešo valstu iesaistīšanu Eiropas Sporta nedēļā. |
| --- | --- |

20.

apsvērt trešo valstu iesaistīšanu Eiropas Sporta nedēļā.

---

PIELIKUMS

Pieņemot šos secinājumus, Padome jo īpaši atgādina par:

| — | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. panta 3. punktu – Savienība un dalībvalstis izglītības un sporta jomā sekmē sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, |
| --- | --- |

—

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. panta 3. punktu – Savienība un dalībvalstis izglītības un sporta jomā sekmē sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi,

| — | Komisijas balto grāmatu par sportu (2007), kurā uzsvērts, ka sporta sociālā nozīme var stiprināt arī Savienības ārējos sakarus (1), |
| --- | --- |

—

Komisijas balto grāmatu par sportu (2007), kurā uzsvērts, ka sporta sociālā nozīme var stiprināt arī Savienības ārējos sakarus (1),

| — | Komisijas paziņojumu “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”, kurā uzsvērts, ka par prioritātēm jānosaka sadarbība ar trešām valstīm, īpaši ar ES kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm un ar Eiropas Padomi (2), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”, kurā uzsvērts, ka par prioritātēm jānosaka sadarbība ar trešām valstīm, īpaši ar ES kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm un ar Eiropas Padomi (2),

| — | Eiropas Komisijas izveidotās Augsta līmeņa grupas sporta diplomātijas jautājumos ziņojumu (2016). |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas izveidotās Augsta līmeņa grupas sporta diplomātijas jautājumos ziņojumu (2016).

---

(1)  Dok. 11811/07 + ADD 1–4.

(2)  Dok. 5597/11 + ADD 1–3.

---

Eiropas Komisija

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/15

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 14. decembris

(2016/C 467/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0644 |
| JPY | Japānas jena | 122,39 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4359 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83963 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7553 |
| CHF | Šveices franks | 1,0747 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0223 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,023 |
| HUF | Ungārijas forints | 314,89 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4402 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5153 |
| TRY | Turcijas lira | 3,7125 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4177 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3961 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,2561 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,4741 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5157 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 241,10 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,5508 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3499 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5405 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 143,75 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7303 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,918 |
| RUB | Krievijas rublis | 65,1386 |
| THB | Taizemes bāts | 37,882 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,5242 |
| MXN | Meksikas peso | 21,5666 |
| INR | Indijas rūpija | 71,8245 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0644

JPY

Japānas jena

122,39

DKK

Dānijas krona

7,4359

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83963

SEK

Zviedrijas krona

9,7553

CHF

Šveices franks

1,0747

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0223

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,023

HUF

Ungārijas forints

314,89

PLN

Polijas zlots

4,4402

RON

Rumānijas leja

4,5153

TRY

Turcijas lira

3,7125

AUD

Austrālijas dolārs

1,4177

CAD

Kanādas dolārs

1,3961

HKD

Hongkongas dolārs

8,2561

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,4741

SGD

Singapūras dolārs

1,5157

KRW

Dienvidkorejas vona

1 241,10

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,5508

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3499

HRK

Horvātijas kuna

7,5405

IDR

Indonēzijas rūpija

14 143,75

MYR

Malaizijas ringits

4,7303

PHP

Filipīnu peso

52,918

RUB

Krievijas rublis

65,1386

THB

Taizemes bāts

37,882

BRL

Brazīlijas reāls

3,5242

MXN

Meksikas peso

21,5666

INR

Indijas rūpija

71,8245

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2016. gada 9. decembris)

par to, lai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēgtu Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2016/C 467/06)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes lēmumu, ar ko apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai,

tā kā:

| (1) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (“SAN”), tika parakstīts Luksemburgā 2008. gada 16. jūnijā un stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā (1). |
| --- | --- |

(1)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (“SAN”), tika parakstīts Luksemburgā 2008. gada 16. jūnijā un stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā (1).

| (2) | Horvātijas Republika kļuva par Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Horvātijas Republika kļuva par Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

| (3) | Saskaņā ar 2012. gada Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem 6. panta 2. punkta otro daļu par Horvātijas pievienošanos SAN būtu jāvienojas, Padomei ar vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā un attiecīgajai trešai valstij noslēdzot SAN protokolu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2012. gada Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem 6. panta 2. punkta otro daļu par Horvātijas pievienošanos SAN būtu jāvienojas, Padomei ar vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā un attiecīgajai trešai valstij noslēdzot SAN protokolu.

| (4) | Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu, lai noslēgtu SAN protokolu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu, lai noslēgtu SAN protokolu.

| (5) | Šīs sarunas tika sekmīgi pabeigtas, un 2016. gada 18. jūlijā tika parafēts Protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”). |
| --- | --- |

(5)

Šīs sarunas tika sekmīgi pabeigtas, un 2016. gada 18. jūlijā tika parafēts Protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

| (6) | Protokols aptver jautājumus, kas ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē. |
| --- | --- |

(6)

Protokols aptver jautājumus, kas ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē.

| (7) | Protokols būtu jānoslēdz Komisijai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē. |
| --- | --- |

(7)

Protokols būtu jānoslēdz Komisijai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē.

| (8) | Padome 2016. gada 21. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu (2). |
| --- | --- |

(8)

Padome 2016. gada 21. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu (2).

| (9) | Protokola parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību. |
| --- | --- |

(9)

Protokola parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību.

| (10) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(10)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo apstiprina, ka Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots Padomes lēmumam par protokola parakstīšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā un tā provizorisku piemērošanu (3).

2. pants

Ar šo Komisijas loceklim, kurš ir atbildīgs par Eiropas kaimiņattiecību politiku un paplašināšanās sarunām, atļauj parakstīt protokolu un deponēt protokola 7. pantā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Johannes HAHN

---

(1)  OV L 164, 30.6.2015., 2. lpp.

1

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

3

Oficiālajā Vēstnesī

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/18

---

UZAICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS EACEA/41/2016

saskaņā ar programmu Erasmus+

Pamatdarbība Nr. 3 – atbalsts politikas reformām: politikas inovāciju iniciatīvas

Uz nākotni vērsti Eiropas sadarbības projekti izglītības un apmācības jomā

(2016/C 467/07)

1.   Apraksts, mērķi un prioritātes

Sadarbības projekti ar nākotnes perspektīvu (Forward-Looking Cooperation Projects jeb FLCP) ir transnacionālie sadarbības projekti, kuri izveidoti, lai noteiktu, pārbaudītu, izstrādātu vai novērtētu novatoriskas politikas pieejas, kurām ir potenciāls kļūt par noteicošām un kas sniedz ieguldījumu izglītības un apmācības sistēmās. Ar šiem projektiem ir jānodrošina padziļinātas zināšanas par mērķgrupu(-ām), mācīšanās, mācīšanas vai apmācības situācijām un efektīvām metodēm un rīkiem, ar kuru palīdzību var attīstīt politiku, kā arī secinājumus, kas ir būtiski politikas veidotājiem izglītības un apmācības jomā visos līmeņos.

Tādēļ FLCP ir jāvada un jāīsteno galvenajiem iesaistītajiem dalībniekiem, kuri pierādījuši savu izcilību un modernās zināšanas, spēju radīt novatoriskas pieejas vai panākt sistēmisku ietekmi, izmantojot noteiktās darbības, kā arī potenciālu pārvaldīt politikas programmas izglītības un apmācības jomā.

Priekšlikumiem saskaņā ar šo uzaicinājumu jāatbilst jaunajām Eiropas sadarbības prioritātēm, kas izklāstītas Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu (1).

Šā uzaicinājuma konkrētie mērķi ir šādi:

| — | uzsākt ilgtermiņa izmaiņas un pārbaudīt tādus novatoriskus risinājumus attiecībā uz problēmām izglītības un apmācības jomā, kurām ir potenciāls kļūt par noteicošām un ģenerēt ilgtspējīgu un sistēmisku ietekmi uz izglītības un apmācības sistēmām, |
| --- | --- |

—

uzsākt ilgtermiņa izmaiņas un pārbaudīt tādus novatoriskus risinājumus attiecībā uz problēmām izglītības un apmācības jomā, kurām ir potenciāls kļūt par noteicošām un ģenerēt ilgtspējīgu un sistēmisku ietekmi uz izglītības un apmācības sistēmām,

| — | atbalstīt transnacionālo sadarbību un abpusēju mācību procesu, kas saistīts ar problēmām, kas var rasties nākotnē galveno iesaistīto dalībnieku vidū, |
| --- | --- |

—

atbalstīt transnacionālo sadarbību un abpusēju mācību procesu, kas saistīts ar problēmām, kas var rasties nākotnē galveno iesaistīto dalībnieku vidū,

| — | sekmēt pierādījumu vākšanu un analīzi novatorisku politiku un prakšu pamatošanai. |
| --- | --- |

—

sekmēt pierādījumu vākšanu un analīzi novatorisku politiku un prakšu pamatošanai.

Ar priekšlikumiem, kas iesniegti saskaņā ar šo uzaicinājumu, jāadresē viena no turpmāk minētajām piecām prioritātēm:

| — | nodrošināt pamatprasmju apguvi mazkvalificētiem pieaugušajiem, |
| --- | --- |

—

nodrošināt pamatprasmju apguvi mazkvalificētiem pieaugušajiem,

| — | veicināt ar rezultātiem pamatotas pieejas profesionālajā izglītībā un apmācībā, |
| --- | --- |

—

veicināt ar rezultātiem pamatotas pieejas profesionālajā izglītībā un apmācībā,

| — | veicināt inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu profesionālās orientācijas jomā, |
| --- | --- |

—

veicināt inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu profesionālās orientācijas jomā,

| — | veicināt personāla profesionalizāciju (skolu izglītībā, tostarp, agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā), |
| --- | --- |

—

veicināt personāla profesionalizāciju (skolu izglītībā, tostarp, agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā),

| — | sasniegt atjauninātās ES augstākās izglītības stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

—

sasniegt atjauninātās ES augstākās izglītības stratēģijas mērķus.

Priekšlikumus, kas neattiecas ne uz vienu no piecām uzaicinājuma prioritātēm, netiks izskatīti.

2.   Atbilstošie pretendenti

Termins “pretendenti” attiecas uz visām organizācijām un iestādēm, kas piedalās pieteikumu iesniegšanā, neatkarīgi no to funkcijas projektā.

Atbilstoši pretendenti ir publiskas un privātas organizācijas, kas darbojas izglītības un apmācības jomā vai citās jomās, piemēram, neformālās mācīšanās jomā, tostarp, jaunatnes jomā, citās sociālekonomiskās nozarēs un/vai organizācijās, kuras veic starpnozaru darbības.

Saskaņā ar šo uzaicinājumu par tiesīgiem pieteikties uzskata šādus pretendentus:

| — | valsts/reģionāla/vietēja līmeņa publiskas iestādes, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācības politiku, |
| --- | --- |

—

valsts/reģionāla/vietēja līmeņa publiskas iestādes, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācības politiku,

| — | privātas vai publiskas bezpeļņas organizācijas (NVO), |
| --- | --- |

—

privātas vai publiskas bezpeļņas organizācijas (NVO),

| — | pētniecības centrus, |
| --- | --- |

—

pētniecības centrus,

| — | skolas vai citas izglītības iestādes, |
| --- | --- |

—

skolas vai citas izglītības iestādes,

| — | augstākās izglītības iestādes, |
| --- | --- |

—

augstākās izglītības iestādes,

| — | tirdzniecības kameras, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kameras,

| — | ieinteresēto personu tīklus, |
| --- | --- |

—

ieinteresēto personu tīklus,

| — | atzīšanas centrus, |
| --- | --- |

—

atzīšanas centrus,

| — | novērtēšanas/kvalitātes nodrošināšanas struktūras, |
| --- | --- |

—

novērtēšanas/kvalitātes nodrošināšanas struktūras,

| — | nozaru organizācijas un darba devējus, |
| --- | --- |

—

nozaru organizācijas un darba devējus,

| — | arodbiedrības un darbinieku biedrības, |
| --- | --- |

—

arodbiedrības un darbinieku biedrības,

| — | profesionālās orientācijas dienestus, |
| --- | --- |

—

profesionālās orientācijas dienestus,

| — | pilsoniskās sabiedrības un kultūras organizācijas, |
| --- | --- |

—

pilsoniskās sabiedrības un kultūras organizācijas,

| — | uzņēmumus, |
| --- | --- |

—

uzņēmumus,

| — | starptautiskas organizācijas. |
| --- | --- |

—

starptautiskas organizācijas.

Pieteikumus ir tiesīgas iesniegt tikai juridiskas personas, kas dibinātas šādās programmas valstīs:

| — | Eiropas Savienības 28 dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības 28 dalībvalstīs,

| — | EBTA/EEZ valstīs: Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

EBTA/EEZ valstīs: Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā,

| — | ES kandidātvalstīs: bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Turcijā. |
| --- | --- |

—

ES kandidātvalstīs: bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Turcijā.

Šā uzaicinājuma prasība attiecībā uz partnerību minimālo sastāvu ir trīs organizācijas, kas pārstāv trīs programmas valstis.

3.   Atbilstošās darbības un projektu ilgums

Darbības jāsāk veikt 2017. gada 1. novembrī, 2017. gada 1. decembrī vai 2018. gada 1. janvārī.

Projekti jāīsteno 24–36 mēnešu laikā. Tomēr, ja pēc nolīguma parakstīšanas un projekta sākuma saņēmējiem ārpus to kontroles esošu, pilnīgi pamatotu iemeslu dēļ kļūst neiespējami pabeigt projektu plānotajā periodā, ir iespējams iegūt atbilstības perioda pagarinājumu. Piešķir ne vairāk kā sešu papildu mēnešu pagarinājumu, ja tas pieprasīts pirms dotācijas nolīgumā norādītā termiņa beigām.

Saskaņā ar šo uzaicinājumu tiek finansētas šādas darbības (saraksts nav izsmeļošs):

| — | analīze, izpēte, kartēšana, |
| --- | --- |

—

analīze, izpēte, kartēšana,

| — | pētniecības darbības, |
| --- | --- |

—

pētniecības darbības,

| — | apmācības pasākumi, |
| --- | --- |

—

apmācības pasākumi,

| — | ziņojumu, projektu secinājumu, politikas ieteikumu sagatavošana, |
| --- | --- |

—

ziņojumu, projektu secinājumu, politikas ieteikumu sagatavošana,

| — | darbsemināri, |
| --- | --- |

—

darbsemināri,

| — | konferences/semināri, |
| --- | --- |

—

konferences/semināri,

| — | inovatīvu pieeju testēšana un novērtēšana vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

inovatīvu pieeju testēšana un novērtēšana vietējā līmenī,

| — | izpratnes paaugstināšanas un izplatīšanas pasākumi, |
| --- | --- |

—

izpratnes paaugstināšanas un izplatīšanas pasākumi,

| — | pasākumi ar mērķi veidot un uzlabot tīklus, labas prakses apmaiņa, |
| --- | --- |

—

pasākumi ar mērķi veidot un uzlabot tīklus, labas prakses apmaiņa,

| — | IKT rīku (programmatūras, platformu, lietojumprogrammu utt.) vai mācību resursu izstrāde, |
| --- | --- |

—

IKT rīku (programmatūras, platformu, lietojumprogrammu utt.) vai mācību resursu izstrāde,

| — | citu intelektuālo rezultātu izstrāde. |
| --- | --- |

—

citu intelektuālo rezultātu izstrāde.

4.   Piešķiršanas kritēriji

Atbilstošos pieteikumus vērtēs, pamatojoties uz izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem (2).

Piešķiršanas kritēriji ir šādi:

| 1) | projekta atbilstība (30 %); |
| --- | --- |

1)

projekta atbilstība (30 %);

| 2) | projekta izstrādes un īstenošanas kvalitāte (30 %); |
| --- | --- |

2)

projekta izstrādes un īstenošanas kvalitāte (30 %);

| 3) | partnerības un sadarbības līgumu kvalitāte (20 %); |
| --- | --- |

3)

partnerības un sadarbības līgumu kvalitāte (20 %);

| 4) | ietekme uz politikas izstrādi un izplatīšana (20 %). |
| --- | --- |

4)

ietekme uz politikas izstrādi un izplatīšana (20 %).

ES finansējuma piešķiršanai izskata tikai priekšlikumus, kas ieguvuši minimālo kvalitātes punktu skaitu:

| — | vismaz 50 % no katra kritērija punktu skaita (t. i., vismaz 15 punktus attiecīgi no kritērija “Projekta atbilstība” un “Projekta izstrādes un īstenošanas kvalitāte” punktu skaita, 10 punktus attiecīgi no kritērija “Partnerības un sadarbības līgumu kvalitāte” un “Ietekme uz politikas izstrādi un izplatīšana” punktu skaita) un |
| --- | --- |

—

vismaz 50 % no katra kritērija punktu skaita (t. i., vismaz 15 punktus attiecīgi no kritērija “Projekta atbilstība” un “Projekta izstrādes un īstenošanas kvalitāte” punktu skaita, 10 punktus attiecīgi no kritērija “Partnerības un sadarbības līgumu kvalitāte” un “Ietekme uz politikas izstrādi un izplatīšana” punktu skaita) un

| — | vismaz 70 % no kopējā punktu skaita (t. i., četru piešķiršanas kritēriju kopējā punktu skaita). |
| --- | --- |

—

vismaz 70 % no kopējā punktu skaita (t. i., četru piešķiršanas kritēriju kopējā punktu skaita).

Pieteikumus, kas nav sasnieguši šīs robežvērtības, noraida.

5.   Budžets

Kopējais budžets, kas pieejams projektu līdzfinansēšanai saskaņā ar šo uzaicinājumu, ir 8 000 000 EUR.

ES finansiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 75 % no kopējām attiecināmajām projekta izmaksām.

Maksimālais dotācijas apmērs vienam projektam ir 500 000 EUR.

Aģentūra patur tiesības nepiešķirt visus šim uzaicinājumam pieejamos līdzekļus.

6.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš

Pieteikumi jāiesniedz vēlākais līdz 2017. gada 14. martam plkst. 12.00 (pusdienlaikam) pēc Centrāleiropas laika.

Pretendentiem rūpīgi jāizlasa visa informācija par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un iesniegšanas procedūru, kā arī jāizmanto dokumenti, kas ir daļa no pieteikuma (pieteikuma pakete) un ir pieejami šeit: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

Pieteikuma veidlapa ir pieejama internetā pēc šādas adreses: https://eacea.ec.europa.eu/PPMT/

Pilna pieteikuma pakete jāiesniedz tiešsaistē līdz iesniegšanas termiņa beigām, izmantojot pareizo e-veidlapu, kas ir pareizi aizpildīta un kurai pievienoti visi attiecīgie un vajadzīgie pielikumi, kā arī apliecinošie dokumenti.

Pieteikuma veidlapas, kurās nav iekļauta visa vajadzīgā informācija un kas nav iesniegtas tiešsaistē līdz termiņa beigām, netiek izskatītas.

7.   Papildu informācija

Plašāku informāciju sk. “Vadlīnijās pretendentiem”.

Vadlīnijas pretendentiem un pieteikuma pakete ir pieejamas šajā tīmekļa vietnē: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

E-pasts saziņai: EACEA-Policy-Support@ec.europa.eu

---

(1)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

(2)  Sk. “Vadlīniju pretendentiem” 7., 8. un 9. iedaļu.

---

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/21

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTO KONKURSU

(2016/C 467/08)

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklāto konkursu

| | EPSO/AST/139/16 – ASISTENTI (AST 3):






  1. | FINANSES |
| --- | --- | --- |

EPSO/AST/139/16 – ASISTENTI (AST 3):

1.

FINANSES

| 2. | CILVĒKRESURSI |
| --- | --- |

2.

CILVĒKRESURSI

Paziņojums par konkursu ir publicēts 24 valodās
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 467 A 2016. gada 15. decembrī.

Papildu informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/.

---

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/22

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2015. gada 2. oktobris)

lietā E-7/15

EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģijas Karalisti

(EBTA valsts saistību neizpilde – Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai – Noteiktu piesārņojošu vielu robežvērtības gaisā – Gaisa kvalitātes plāns)

(2016/C 467/09)

Lietā E-7/15 EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģijas Karalisti – attiecībā uz PRASĪBU pasludināt, ka Norvēģijas Karaliste nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma 14.c punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai), pārsniedzot sēra dioksīda (SO2), makrodaļiņu (PM10) un slāpekļa dioksīda (NO2) robežvērtības apkārtējā gaisā laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam dažādos apmēros konkrētās zonās Norvēģijā un neievērojot gaisa kvalitātes uzlabošanas plānā izklāstīto pienākumu, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs un tiesnesis-referents Carl Baudenbacher, tiesneši Per Christiansen un Páll Hreinsson, 2015. gada 2. oktobrī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda:

Ar šo Tiesa:

| 1. | paziņo, ka:






  i) | pārsniedzot sēra dioksīda (SO2) un makrodaļiņu (PM10) robežvērtības apkārtējā gaisā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam dažādos apmēros attiecībā uz zonām NO3, NO4 un NO6, kas minētas Direktīvas 1999/30/EK 3. un 5. pantā, (tagad Direktīvas 2008/50/EK 13. pants); |
| --- | --- | --- |

1.

paziņo, ka:

i)

pārsniedzot sēra dioksīda (SO2) un makrodaļiņu (PM10) robežvērtības apkārtējā gaisā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam dažādos apmēros attiecībā uz zonām NO3, NO4 un NO6, kas minētas Direktīvas 1999/30/EK 3. un 5. pantā, (tagad Direktīvas 2008/50/EK 13. pants);

| ii) | pārsniedzot slāpekļa dioksīda (NO2) robežvērtības apkārtējā gaisā laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam dažādos apmēros attiecībā uz zonām NO1, NO3 un NO5, kas minētas Direktīvas 1999/30/EK 4. pantā, (tagad Direktīvas 2008/50/EK 13. pants); kā arī |
| --- | --- |

ii)

pārsniedzot slāpekļa dioksīda (NO2) robežvērtības apkārtējā gaisā laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam dažādos apmēros attiecībā uz zonām NO1, NO3 un NO5, kas minētas Direktīvas 1999/30/EK 4. pantā, (tagad Direktīvas 2008/50/EK 13. pants); kā arī

| iii) | neievērojot gaisa kvalitātes uzlabošanas plāna pienākumu, kas noteikts Direktīvas 96/62/EK 8. panta 3. punktā (tagad Direktīvas 2008/50/EK 23. pants), dažādos apmēros attiecībā uz zonām NO1, NO2, NO3, NO4 un NO5,
  Norvēģijas Karaliste nav izpildījusi savas saistības, kuras izriet no tiesību akta, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma 14.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai). |
| --- | --- |

iii)

neievērojot gaisa kvalitātes uzlabošanas plāna pienākumu, kas noteikts Direktīvas 96/62/EK 8. panta 3. punktā (tagad Direktīvas 2008/50/EK 23. pants), dažādos apmēros attiecībā uz zonām NO1, NO2, NO3, NO4 un NO5,

Norvēģijas Karaliste nav izpildījusi savas saistības, kuras izriet no tiesību akta, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma 14.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai).

| 2. | piespriež Norvēģijai segt šīs tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2.

piespriež Norvēģijai segt šīs tiesāšanās izdevumus.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/23

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2015. gada 27. oktobris)

Lietā E-10/15

EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi

(EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2009/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos)

(2016/C 467/10)

Lietā E-10/15 EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi attiecībā uz PRASĪBU paziņot, ka Islande nav izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma III nodaļas 21.au punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2011/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos), kas pielāgots Līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu, un saskaņā ar Līguma 7. pantu, nepieņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā īstenotu minēto aktu, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs Carl Baudenbacher, tiesneši Per Christiansen (tiesnesis-referents) un Páll Hreinsson, 2015. gada 27. oktobrī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda:

ar šo Tiesa:

| 1. | atzīst, ka Islande nav izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma III nodaļas 21.au punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2011/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos), kas pielāgots Līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu, un saskaņā ar Līguma 7. pantu, nepieņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā īstenotu minēto aktu; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka Islande nav izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma III nodaļas 21.au punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2011/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos), kas pielāgots Līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu, un saskaņā ar Līguma 7. pantu, nepieņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā īstenotu minēto aktu;

| 2. | piespriež Islandei segt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2.

piespriež Islandei segt tiesāšanās izdevumus.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/24

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2015. gada 27. oktobris)

lietā E-11/15

EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi

(EEZ/EBTA valsts saistību neizpilde – Pasākumu neīstenošana – Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām)

(2016/C 467/11)

Lietā E-11/15 EBTA Uzraudzības iestāde pret Islandi attiecībā uz PRASĪBU paziņot, ka Islande nav izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIX pielikuma 7.a, 7.e un 7.i punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK), kas pielāgots Līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu, un saskaņā ar Līguma 7. pantu, nepieņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā īstenotu minēto aktu, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs Carl Baudenbacher, tiesneši Per Christiansen (tiesnesis-referents) un Páll Hreinsson,2015. gada 27. oktobrī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda:

ar šo Tiesa:

| 1) | atzīst, ka Islande nav izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIX pielikuma 7.a, 7.e un 7.i punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK), kas pielāgots Līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu, un saskaņā ar Līguma 7. pantu, nepieņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā īstenotu minēto aktu; |
| --- | --- |

1)

atzīst, ka Islande nav izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIX pielikuma 7.a, 7.e un 7.i punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK), kas pielāgots Līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu, un saskaņā ar Līguma 7. pantu, nepieņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā īstenotu minēto aktu;

| 2) | piespriež Islandei segt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

piespriež Islandei segt tiesāšanās izdevumus.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/25

---

Marine Harvest ASA2016. gada 20. septembra prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi

(Lieta E-12/16)

(2016/C 467/12)

Marine Harvest ASA, ko pārstāv advokāti Thomas Nordby un Kjetil Raknerud no Advokatfirmaet PricewaterhouseCoopers AS, Sandviksbodene 2A, P.O. Box 3984 Sandviken, NO-5835 Bergen, 2016. gada 20. septembrī EBTA Tiesā iesniedza prasību pret EBTA Uzraudzības iestādi.

Prasības iesniedzējs lūdz EBTA Tiesu paziņot, ka:

| 1) | EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 27. jūlija lēmums Lietā Nr. 79116 ir balstīts uz būtisku tiesību aktu avotu kļūdainu interpretāciju un tāpēc nav spēkā; |
| --- | --- |

1)

EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 27. jūlija lēmums Lietā Nr. 79116 ir balstīts uz būtisku tiesību aktu avotu kļūdainu interpretāciju un tāpēc nav spēkā;

| 2) | EBTA Uzraudzības iestādei ir kompetence un pienākums veikt valsts atbalsta zivsaimniecības nozarei uzraudzību saskaņā ar EEZ līguma 9. protokola 4. panta 1. punktu, un tādēļ tai ir jāizvērtē prasības iesniedzēja 2016. gada 2. maijā iesniegtajā oficiālajā sūdzībā ietvertās prasības; |
| --- | --- |

2)

EBTA Uzraudzības iestādei ir kompetence un pienākums veikt valsts atbalsta zivsaimniecības nozarei uzraudzību saskaņā ar EEZ līguma 9. protokola 4. panta 1. punktu, un tādēļ tai ir jāizvērtē prasības iesniedzēja 2016. gada 2. maijā iesniegtajā oficiālajā sūdzībā ietvertās prasības;

| 3) | EBTA Uzraudzības iestāde sedz tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

3)

EBTA Uzraudzības iestāde sedz tiesāšanās izdevumus.

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats

| — | Prasības iesniedzējs lūdz atcelt EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 27. jūlija Lēmumu lietā Nr. 79116. |
| --- | --- |

—

Prasības iesniedzējs lūdz atcelt EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 27. jūlija Lēmumu lietā Nr. 79116.

| — | Marine Harvest uzskata, ka EUI ir nepieciešamā kompetence, lai pārskatītu to, vai atbalsts zivsaimniecības un akvakultūras produktu ražošanai un tirdzniecībai ir saderīgs ar EEZ līgumu, un veiktu pārraudzību saskaņā ar EEZ līguma 62. pantu (sal. ar EEZ līguma 26. protokolu), un arī to, ka EUI pienākums ir veikt šādu pārskatīšanu saskaņā ar minēto pantu. |
| --- | --- |

—

Marine Harvest uzskata, ka EUI ir nepieciešamā kompetence, lai pārskatītu to, vai atbalsts zivsaimniecības un akvakultūras produktu ražošanai un tirdzniecībai ir saderīgs ar EEZ līgumu, un veiktu pārraudzību saskaņā ar EEZ līguma 62. pantu (sal. ar EEZ līguma 26. protokolu), un arī to, ka EUI pienākums ir veikt šādu pārskatīšanu saskaņā ar minēto pantu.

| — | Būtisks elements ir Nolīguma 26. protokola interpretācija; šajā protokolā ir izklāstītas EBTA Uzraudzības iestādes pilnvaras, bet nav konkrēti minētas zivsaimniecības un akvakultūras nozares. Saskaņā ar EUI lēmumu iepriekš minētais saraksts būtu uzskatāms par izsmeļošu. |
| --- | --- |

—

Būtisks elements ir Nolīguma 26. protokola interpretācija; šajā protokolā ir izklāstītas EBTA Uzraudzības iestādes pilnvaras, bet nav konkrēti minētas zivsaimniecības un akvakultūras nozares. Saskaņā ar EUI lēmumu iepriekš minētais saraksts būtu uzskatāms par izsmeļošu.

| — | Prasības uzskata, ka šāda interpretācija pievieno 26. protokolam tādu niansi, kas neatbilst līguma mērķiem un pamatnoteikumiem, kuri uzskaitīti protokolā. |
| --- | --- |

—

Prasības uzskata, ka šāda interpretācija pievieno 26. protokolam tādu niansi, kas neatbilst līguma mērķiem un pamatnoteikumiem, kuri uzskaitīti protokolā.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/26

---

EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 26. septembra prasība pret Islandi

(Lieta E-13/16)

(2016/C 467/13)

EBTA Uzraudzības iestāde, kas atrodas 35, Rue Belliard, 1040 Brussels un ko pārstāv EBTA Uzraudzības iestādes pārstāvji Carsten Zatschler, Auður Ýr Steinarsdóttir un Øyvind Bø, 2016. gada 26. septembrī EBTA Tiesā iesniedza prasību pret Islandi.

EBTA Uzraudzības iestāde pieprasa, lai EBTA Tiesa:

| 1) | atzīst, ka Islande nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.h punktā minētā akta (Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem), neieviešot transportlīdzekļu tehniskās pārbaudes, kā tas noteikts akta 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

1)

atzīst, ka Islande nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.h punktā minētā akta (Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem), neieviešot transportlīdzekļu tehniskās pārbaudes, kā tas noteikts akta 3. panta 1. punktā;

| 2) | piespriež Islandei segt šīs tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

piespriež Islandei segt šīs tiesāšanās izdevumus.

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats

| — | Pieprasījums attiecas uz to, ka Islande līdz 2014. gada 16. septembrim nav ievērojusi EBTA Uzraudzības iestādes 2014. gada 16. jūlija argumentēto atzinumu par to, ka valsts nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.h punktā minētā akta (Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem), neieviešot transportlīdzekļu tehniskās pārbaudes kā tas noteikts akta 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

—

Pieprasījums attiecas uz to, ka Islande līdz 2014. gada 16. septembrim nav ievērojusi EBTA Uzraudzības iestādes 2014. gada 16. jūlija argumentēto atzinumu par to, ka valsts nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.h punktā minētā akta (Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem), neieviešot transportlīdzekļu tehniskās pārbaudes kā tas noteikts akta 3. panta 1. punktā.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/27

---

EBTA Uzraudzības iestādes 2016. gada 26. septembra prasība pret Islandi

(Lieta E-14/16)

(2016/C 467/14)

EBTA Uzraudzības iestāde, kas atrodas 35 Rue Belliard, 1040 Brussels un ko pārstāv tās pārstāvji Carsten Zatschler, Auður Ýr Steinarsdóttir un Øyvind Bø,2016. gada 26. septembrī EBTA Tiesai iesniedza prasību pret Islandi.

EBTA Uzraudzības iestāde pieprasa, lai EBTA Tiesa:

| 1) | atzīst, ka Islande nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.d punktā minēto aktu (Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem), kas pielāgots līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu:






  i) | nenodrošinot, ka reprezentatīva daļa bīstamu kravu autopārvadājumu tiktu pārbaudīta, kā noteikts 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

1)

atzīst, ka Islande nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.d punktā minēto aktu (Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem), kas pielāgots līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu:

i)

nenodrošinot, ka reprezentatīva daļa bīstamu kravu autopārvadājumu tiktu pārbaudīta, kā noteikts 3. panta 1. punktā;

| ii) | šo pārbaužu veikšanā nelietojot direktīvas I pielikuma kontrolsarakstu, kā noteikts 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

ii)

šo pārbaužu veikšanā nelietojot direktīvas I pielikuma kontrolsarakstu, kā noteikts 4. panta 1. punktā;

| iii) | nenodrošinot, ka pārbaudes saskaņā ar direktīvu ir izlases veida un, iespēju robežās, aptver ceļu tīkla ievērojamu daļu, kā noteikts 4. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

iii)

nenodrošinot, ka pārbaudes saskaņā ar direktīvu ir izlases veida un, iespēju robežās, aptver ceļu tīkla ievērojamu daļu, kā noteikts 4. panta 2. punktā;

| iv) | nenodrošinot, ka pārbaudēm izvēlētajās vietās jābūt iespējai pārkāpējiem transportlīdzekļus sakārtot atbilstīgi prasībām vai, ja pārbaudes veicēja iestāde uzskata par nepieciešamu, tos aizturēt uz vietas vai šīs iestādes tādam nolūkam paredzētā vietā, neapdraudot drošību, kā noteikts 4. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

iv)

nenodrošinot, ka pārbaudēm izvēlētajās vietās jābūt iespējai pārkāpējiem transportlīdzekļus sakārtot atbilstīgi prasībām vai, ja pārbaudes veicēja iestāde uzskata par nepieciešamu, tos aizturēt uz vietas vai šīs iestādes tādam nolūkam paredzētā vietā, neapdraudot drošību, kā noteikts 4. panta 3. punktā;

| v) | nenodrošinot, ja tas ir nepieciešams un ja netiek apdraudēta drošība, iespēju paņemt pārvadāto kravu paraugus pārbaudei kompetentās iestādes atzītajās laboratorijās, kā noteikts 4. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

v)

nenodrošinot, ja tas ir nepieciešams un ja netiek apdraudēta drošība, iespēju paņemt pārvadāto kravu paraugus pārbaudei kompetentās iestādes atzītajās laboratorijās, kā noteikts 4. panta 4. punktā;

| vi) | nenodrošinot, ka pārbaudes nepārsniedz saprātīgu ilgumu, kā noteikts 4. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

vi)

nenodrošinot, ka pārbaudes nepārsniedz saprātīgu ilgumu, kā noteikts 4. panta 5. punktā;

| vii) | nenodrošinot, ka transportlīdzekļus, attiecībā uz kuriem ir konstatēti viens vai vairāki bīstamo kravu pārvadāšanas noteikumu pārkāpumi, pārbaudes veicējas iestādes var aizturēt uz vietas vai šim nolūkam paredzētā vietā un var pieprasīt pirms brauciena turpināšanas tos sakārtot atbilstīgi noteikumiem, vai arī attiecībā uz tiem var piemērot citus atbilstīgus pasākumus atkarībā no apstākļiem un drošības prasībām, kā noteikts 5. pantā; |
| --- | --- |

vii)

nenodrošinot, ka transportlīdzekļus, attiecībā uz kuriem ir konstatēti viens vai vairāki bīstamo kravu pārvadāšanas noteikumu pārkāpumi, pārbaudes veicējas iestādes var aizturēt uz vietas vai šim nolūkam paredzētā vietā un var pieprasīt pirms brauciena turpināšanas tos sakārtot atbilstīgi noteikumiem, vai arī attiecībā uz tiem var piemērot citus atbilstīgus pasākumus atkarībā no apstākļiem un drošības prasībām, kā noteikts 5. pantā;

| viii) | nenodrošinot, ka pārbaudes var veikt arī uzņēmumu telpās, kā noteikts 6. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

viii)

nenodrošinot, ka pārbaudes var veikt arī uzņēmumu telpās, kā noteikts 6. panta 1. punktā;

| ix) | nenodrošinot, ka EUI jāiesniedz ikgadējs pārskats, kā noteikts 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

ix)

nenodrošinot, ka EUI jāiesniedz ikgadējs pārskats, kā noteikts 9. panta 1. punktā;

| 2) | piespriež Islandei segt šīs tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

piespriež Islandei segt šīs tiesāšanās izdevumus.

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats

| — | Pieprasījums attiecas uz to, ka Islande līdz 2015. gada 16. novembrim nav ievērojusi EBTA Uzraudzības iestādes 2015. gada 16. septembra argumentēto atzinumu par to, ka valsts nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.d punktā minēto aktu (Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem), kas pielāgots līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu. |
| --- | --- |

—

Pieprasījums attiecas uz to, ka Islande līdz 2015. gada 16. novembrim nav ievērojusi EBTA Uzraudzības iestādes 2015. gada 16. septembra argumentēto atzinumu par to, ka valsts nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma II nodaļas 17.d punktā minēto aktu (Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem), kas pielāgots līgumam saskaņā ar tā 1. protokolu.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8204 – Barloworld South Africa / BayWa / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 467/15)

| 1. | Komisija 2016. gada 8. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Barloworld South Africa Proprietary Limited (“Barloworld”, Dienvidāfrika) un BayWa Aktiengesellschaft (“BayWa”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Barloworld lauksaimniecības mehanizācijas un materiālu darījumdarbības daļu Dienvidāfrikā, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 8. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Barloworld South Africa Proprietary Limited (“Barloworld”, Dienvidāfrika) un BayWa Aktiengesellschaft (“BayWa”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Barloworld lauksaimniecības mehanizācijas un materiālu darījumdarbības daļu Dienvidāfrikā, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | BayWa: tirdzniecība ar lauksaimniecības resursiem, piemēram, sēklām, mēslošanas līdzekļiem un augu aizsardzības līdzekļiem, kā arī lauksaimniecības mašīnām un iekārtām. BayWa Austrijā, Vācijā un Nīderlandē izplata lauksaimniecības iekārtas. BayWa darbojas arī būvmateriālu un enerģētikas, tostarp atjaunojamo energoresursu, nozarē Austrijā un Vācijā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

BayWa: tirdzniecība ar lauksaimniecības resursiem, piemēram, sēklām, mēslošanas līdzekļiem un augu aizsardzības līdzekļiem, kā arī lauksaimniecības mašīnām un iekārtām. BayWa Austrijā, Vācijā un Nīderlandē izplata lauksaimniecības iekārtas. BayWa darbojas arī būvmateriālu un enerģētikas, tostarp atjaunojamo energoresursu, nozarē Austrijā un Vācijā,

| — | Barloworld: vadošo starptautisko zīmolu izplatīšana iekārtu un apkalpošanas pakalpojumu jomā (zemes pārvietošanas iekārtas, elektrosistēmas, darbības ar materiāliem un lauksaimniecības iekārtas), kā arī ar automobiļiem saistītu pakalpojumu un loģistikas jomā (automobiļu noma, autoparku pārvaldības pakalpojumi, uzglabāšana noliktavās u. tml.), |
| --- | --- |

—

Barloworld: vadošo starptautisko zīmolu izplatīšana iekārtu un apkalpošanas pakalpojumu jomā (zemes pārvietošanas iekārtas, elektrosistēmas, darbības ar materiāliem un lauksaimniecības iekārtas), kā arī ar automobiļiem saistītu pakalpojumu un loģistikas jomā (automobiļu noma, autoparku pārvaldības pakalpojumi, uzglabāšana noliktavās u. tml.),

| — | kopuzņēmums aptvers Barloworld lauksaimniecības mehanizācijas un materiālu darījumdarbības daļu Dienvidāfrikā, un to kopīgi kontrolēs Barloworld un BayWa. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums aptvers Barloworld lauksaimniecības mehanizācijas un materiālu darījumdarbības daļu Dienvidāfrikā, un to kopīgi kontrolēs Barloworld un BayWa.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8204 – Barloworld South Africa / BayWa / JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8204 – Barloworld South Africa / BayWa / JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 467/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 467/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8325 – KKR / Hilding Anders)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 467/16)

| 1. | Komisija 2016. gada 8. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums KKR & Co. L.P. (“KKR”, Amerikas Savienotās Valstis) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Hilding Anders Holdings 3 AB (“Hilding Anders”, Zviedrija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 8. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums KKR & Co. L.P. (“KKR”, Amerikas Savienotās Valstis) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Hilding Anders Holdings 3 AB (“Hilding Anders”, Zviedrija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | KKR pasaules mērogā pārvalda aktīvus un sniedz finanšu konsultāciju pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

KKR pasaules mērogā pārvalda aktīvus un sniedz finanšu konsultāciju pakalpojumus,

| — | Hilding Anders: gultu, matraču un ar tiem saistītu ražojumu izstrāde, ražošana un tirdzniecība. |
| --- | --- |

—

Hilding Anders: gultu, matraču un ar tiem saistītu ražojumu izstrāde, ražošana un tirdzniecība.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8325 – KKR / Hilding Anders uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8325 – KKR / Hilding Anders uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---